You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nya bostadsområden i <strong>Kumla</strong><br />
Sid 4-5<br />
Informationsblad för <strong>Kumla</strong> <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> Årgång 40 Nr 4/2008<br />
"Nya Djupadalsbadet"<br />
Sid 6-7<br />
i-care - nytt planeringssystem<br />
i hemtjänsten<br />
Sid 9
Nu är det dags...<br />
Efter drygt tretton år som <strong>kommun</strong>styrelsens ordförande är det dags att lämna<br />
över ansvaret till en ny ledare eller som i detta fall en ”nygammal” politiker,<br />
nämligen socialnämndens nuvarande ordförande Lennart Eriksson. Det är väl<br />
lika bra att säga det på en gång – Lennart Eriksson är kanske inte en ungdomskandidat<br />
men han har det vi just nu behöver, nämligen erfarenhet. Den erfarenheten<br />
kommer att behövas för att lotsa <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> genom en tid av<br />
tuffare ekonomiska villkor beroende på det som händer i vår omvärld just nu.<br />
Text: Kommunalrådet Dan-Åke Moberg<br />
UPPDRAGET SOM LEDANDE POLITIKER i den<br />
<strong>kommun</strong>ala verksamheten är i mångt<br />
och mycket att parera förändringar som<br />
ständigt sker och samtidigt kunna driva<br />
de frågor som är mest angelägna att genomföra.<br />
Då är det bra att en politiker<br />
som Lennart Eriksson tar vid som med sin<br />
mångåriga erfarenhet från såväl den <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheten som LO kommer att<br />
orka hålla kursen fastän det blåser.<br />
OM DET ÄR NÅGON SOM TROR att jag kommer<br />
att lämna politiken helt och hållet<br />
bara för att jag uppnått 65 års ålder så<br />
har den fel. Mitt samhällsengagemang<br />
ska förhoppningsvis räcka livet ut. Min<br />
omedelbara avsikt är att fortsätta minst<br />
mandatperioden ut och jag kommer med<br />
liv och lust att delta i nästa valrörelse för<br />
att kämpa för en valutgång som, enligt min<br />
I detta nummer:<br />
2-3 Nu är det dags...<br />
4-5 Nya bostadsområden i <strong>Kumla</strong><br />
5 Medborgarförslag<br />
6-7 "Nya Djupadalsbadet"<br />
8 Bibliotekets öppettider<br />
8 Bokbussens turer<br />
9 i-care - nytt planeringssystem<br />
i hemtjänsten<br />
10-11 Att minska din klimatpåverkan<br />
KUMLAN, informationsblad för Kum la <strong>kommun</strong>.<br />
Ansvarig utgivare: Kommunalrådet Dan-Åke Mo berg<br />
Redaktion: Karin Moberg, Annika Hallberg<br />
Fotograf: Göran Ekberg<br />
12 Välkommen till <strong>Kumla</strong>hallen<br />
13 Renhållningsverket informerar<br />
14-15 Tack för att du återvinner<br />
förpackningar och tidningar<br />
16 Hjälp oss med trasiga lampor<br />
och klotter<br />
16 Kartans år 2008<br />
17 Skolverkets inspektionsrapport<br />
är nu klar<br />
mening, varit lyckosam för <strong>Kumla</strong> under<br />
många, många år.<br />
JAG KOMMER OCKSÅ att fortsatt ha ansvaret<br />
som ordförande i de <strong>kommun</strong>ala bolagen<br />
fram till åtminstone nästa val – så än hänger<br />
gubben med.<br />
UNDER TIDEN från år 1996 till och med år<br />
2008, då jag haft förtroendet att som<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens ordförande leda <strong>Kumla</strong><br />
<strong>kommun</strong> har det varit både med och<br />
motgångar.<br />
UPPDRAGET HAR INNEBURIT bland annat den<br />
kunskapen att ständigt gasa och bromsa<br />
i den <strong>kommun</strong>ala ekonomin och inte allt<br />
för sällan att göra det samtidigt.<br />
<strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong><br />
Torget 1<br />
692 80 KUMLA<br />
18-19 Vet du vad gatan heter?<br />
20-21 Vinterväghållning<br />
21 Radio- och Webb-TV-sändningar<br />
från <strong>kommun</strong>fullmäktige!<br />
22 Kanonerna har återvänt...<br />
22 Lundmarksaks skolan fi rades<br />
23 Kulturpriset 2008<br />
23 Nyårsfi rande på <strong>Kumla</strong> torg<br />
24 Konstsidan<br />
019-58 80 00<br />
www.kumla.se<br />
<strong>kommun</strong>@kumla.se
ÅREN 1993 TILL OCH MED 1998 genomfördes i<br />
<strong>Kumla</strong> ett mycket omfattande sparbeting för<br />
att bringa kontroll i <strong>kommun</strong>ens fi nanser. Detta<br />
grundade sig bland annat i en omfattande<br />
lågkonjunktur i Sverige och utomlands och<br />
som givetvis fi ck omfattande återverkningar<br />
i <strong>kommun</strong>ens ekonomi och verksamhet.<br />
VI ÄR BEROENDE AV VÅR OMVÄRLD men det<br />
hänger mycket på oss själva hur vi driver<br />
vår <strong>kommun</strong> och vår verksamhet för att över<br />
tiden kunna uppnå de mål vi eftersträvar.<br />
DEN KOMMUNALA EKONOMIN har alltid varit<br />
grunden för de överväganden och de politiska<br />
ställningstaganden som gjorts under<br />
vägen; därför denna metod att kunna gasa<br />
och bromsa samtidigt.<br />
ÅR 2003 VAR YTTERLIGARE ett tufft år i spåren<br />
av Ericssons varsel år 2001 i <strong>Kumla</strong>. Vi<br />
tvingades då spara 15 miljoner kronor<br />
under löpande budgetår. Det var tufft<br />
men det gick.<br />
BLAND MÅNGA POSITIVA händelser<br />
så kan nämnas det nya<br />
biblioteket som invigdes i<br />
oktober år 2001 liksom att<br />
Skogstorpsskolan togs i bruk<br />
år 2004 och i samverkan med<br />
Nerikes Brandkår stod en ny<br />
brandstation klar i Byrsta<br />
år 2006.<br />
JAG TROR DET ÄR VIKTIGT att<br />
<strong>Kumla</strong> och Örebro län ständigt<br />
växer. Ser man till länets<br />
<strong>kommun</strong>er under åren 1996<br />
och fram till år 2007 är det<br />
bara tre <strong>kommun</strong>er som har<br />
en positiv befolkningsutveckling<br />
över åren. Befolkningen<br />
i <strong>Kumla</strong> har under dessa år<br />
ökat med 766 personer vilket<br />
är främst i länet om man ser i förhållande<br />
till vår folkmängd.<br />
EN ÖKAD FOLKMÄNGD är för mig ett bevis på<br />
att människor gillar <strong>Kumla</strong> och aktivt väljer<br />
att fl ytta hit. De får dessutom en bonus i<br />
det faktum att <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> har länets<br />
lägsta skatt. En ökad folkmängd innebär<br />
också att vi skapar ekonomiskt utrymme<br />
för förändring och utveckling.<br />
SOM POLITIKER gäller det därför att våga driva<br />
utveckling. Risken är annars att man blir<br />
passivt stillastående och endast åser vad<br />
som händer i sin omvärld.<br />
MEN NU ÄR DET DAGS att lämna över till en<br />
ny <strong>kommun</strong>styrelsens ordförande och en<br />
ny ledarskribent efter 48 stycken ledarkrönikor<br />
i <strong><strong>Kumla</strong>n</strong>.<br />
Tack för mig!<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 3
Nya bostadsområden<br />
i <strong>Kumla</strong><br />
<strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> passerade, under sommaren 2008, 20 000 invånare. Infl yttningen<br />
fortsätter vilket innebär att vi arbetar vidare med att ta fram nya områden<br />
med lediga tomter för byggnation av villor.<br />
Text: Linda Wilhelmsson, Markhandläggare och Kurt Larsson, Stadsarkitekt.<br />
FÖR NÄRVARANDE har <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong><br />
en detaljplan ute för samråd gällande<br />
34 villatomter i Matildelund som ligger<br />
nordväst om Skogstorp. Gatu- och<br />
ledningsarbetet förväntas vara<br />
klart under sommaren<br />
2009.<br />
Lediga tomter i kumla <strong>kommun</strong><br />
Det fi nns fortfarande lediga tomter kvar i Skogstorp,<br />
etapp I, II och III samt några tomter på Norrgårdsvägen<br />
i Smedstorp. <strong>Kumla</strong> kommu kan även erbjuda<br />
tomter i Hällabrottet, Sannahed, Ekeby och Åbytorp.<br />
Matildelund<br />
Längs Holmagatan i Hällabrottet fi nns det även<br />
möjlighet att anlägga hästgård.<br />
För mer information om vår tomtkö samt lediga<br />
småhustomter se www.kumla.se under rubriken<br />
Bygga & bo/Småhustomter.<br />
4 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Sörby<br />
YTTERLIGARE ETT OMRÅDE som är under<br />
planeringsstadiet är Sörby ridhus- och<br />
småhusområde.<br />
Där planeras ett femtiotal småhustomter<br />
i anslutning till det nya ridhus som<br />
är planerat. Några av småhustomterna<br />
ska även ha tillgång till hästplats i stallet.<br />
Området innehåller också tomter som gör<br />
Medborgarförslag<br />
DEN SOM ÄR FOLKBOKFÖRD i <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong><br />
kan lämna medborgarförslag till<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige om den <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheten.<br />
MEDBORGARFÖRSLAGET SKA vara skriftligt<br />
och undertecknat av en eller fl era personer.<br />
Namnförtydligande, adress och telefonnummer<br />
skall anges. Ämnen av olika slag får<br />
inte tas upp i samma medborgarförslag.<br />
FÖRSLAGET SKICKAS TILL <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>,<br />
Kommunledningskontoret, 692 80 <strong>Kumla</strong><br />
eller lämnas till <strong>kommun</strong>kansliet.<br />
det möjligt att bygga både rad-/kedjehus<br />
samt fl erbostadshus.<br />
ALLA NYA TOMTER ERBJUDS i första hand till<br />
personer i tomtkön. Information om hur<br />
man anmäler sig till tomtkön hittar du på<br />
www.kumla.se under rubriken Bygga &<br />
bo/Småhustomter.<br />
Förslaget kan också lämnas direkt vid<br />
fullmäktiges sammanträde.<br />
ETT MEDBORGARFÖRSLAG bör beredas så att<br />
beslut kan fattas senast inom ett år från<br />
det att förslaget lämnades. Den som har<br />
ställt förslaget kommer att få meddelande<br />
om när fullmäktige kommer att fatta beslut<br />
i ärendet.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 5
"Nya Djupadalsbadet"<br />
Nästa år fyller <strong>Kumla</strong>hallen 40 år. Sedan starten 1969 och fram till idag har mer<br />
än 2,8 miljoner badande besökt oss. Anläggningen byggdes för ungdomarna i<br />
<strong>Kumla</strong>, detta kan man läsa i <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> nr 1 1969, och kostade då ca 8 miljoner. I<br />
den summan ingick både bad- och sportanläggningen.<br />
Text: Lars-Göran Karlsson, Avdelningschef Förenings- och fritidsavdelningen<br />
ANLEDNINGEN TILL att det nu behövs ett<br />
nytt bad är främst att reningsanläggning<br />
är i dåligt skick och att dagens kunder<br />
önskar mer av en badanläggning än vad<br />
som krävdes 1969. Så nu är det dags att<br />
bygga en ny badanläggning som kommer<br />
att stå i ytterliggare 40 år.<br />
DEN NATURLIGA platsen för ett nytt bad i<br />
<strong>Kumla</strong> är i anslutning till Djupadalsbadets<br />
Skissritning av<br />
arkitekt Per Flodström.<br />
tempererade anläggning. Då får man en<br />
komplett anläggning som är fl exibel både<br />
när det gäller årstider och väderskiftningar.<br />
För området innebär det bättre service för<br />
våra campinggäster och en naturlig mittpunkt<br />
i den vackra Djupadalsparken. Att<br />
parkområdet samtidigt utökas med en ny<br />
sjöpark skapar bara större attraktionskraft<br />
i området.<br />
ETT NYTT BAD i <strong>Kumla</strong> är en friskvårdsanläggning<br />
för alla åldrar. Här ska de allra<br />
yngsta barnen få sitt med en spännande<br />
plaskbassäng med ytor för att träffas och<br />
äta medhavd fi ka.<br />
Här ska tävlings- och motionsimmaren<br />
få gott om plats för att simma utan att<br />
behöva trängas med lekande barn på en<br />
angränsande bana.<br />
Till leken ska det fi nnas en lek- och<br />
upplevelsebassäng som med sin spännande<br />
6 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
form skapar leklust med hjälp av sprutande<br />
vatten och strömkanaler. Bassängen ska<br />
också vara en mötesplats för all åldrar<br />
med sitt varierande djup mellan 0-120 cm.<br />
Den ska vara lätt att komma till oavsett<br />
rörelseförmåga . Den ska också klara att<br />
erbjuda massage i munstycken både över<br />
och under vattenytan. Till denna del ska det<br />
också fi nnas en väl tilltagen bubbelpool och<br />
rutschbana som kryddan på moset.<br />
En av de viktigaste bassängerna är en<br />
tränings- och undervisningsbassäng som ska<br />
klara att erbjuda verksamhet från de allra<br />
minsta i babysimgruppen till bad för funktionshindrade.<br />
Vattnet ska vara varmt, runt 35<br />
grader, och bassängens botten ska vara höj och<br />
sänkbar så att man klarar de olika gruppers<br />
krav på olika vattendjup. Att man ska kunna<br />
nå badets basfunktioner som funktionshindrad<br />
är självklart och nödvändigt.<br />
FÖR ATT VARA en komplett friskvårdsanläggning<br />
krävs det även ytor för träning,<br />
massage, sol och en väl tilltagen bastuavdelning.<br />
Bastu, må bra-avdelningen,<br />
vänder sig främst till anläggningens vuxna<br />
besökare. Den ska erbjuda olika sorters bastuupplevelser<br />
samt en varm- och kallpool i<br />
anslutning till ett relaxrum<br />
för avslappning och<br />
stressreducering.<br />
ATT BYGGA ETT nytt bad<br />
på 2000-talet innebär<br />
också att det fi nns<br />
chans till att optimera<br />
energiåtgången i anläggningen.<br />
För att värma<br />
allt vatten kan man<br />
förhoppningsvis delvis<br />
använda energin ur<br />
förnybara energikällor.<br />
All belysning i anläggningen<br />
ska vara tid- och<br />
rörelsestyrd.<br />
För att ytterliggare förbättra miljön<br />
så minskar dagens reningsanläggningar<br />
behovet av kemikalier i badvattnet utan<br />
att ge avkall på vattenkvalitet.<br />
FLERA REFERENSGRUPPER har lämnat synpunkter<br />
på vad som inte får missas när<br />
man nu bygger framtidens bad. Det är<br />
främst föreningar som i dag fi nns verksamma<br />
i <strong>Kumla</strong>hallen och företrädare för<br />
handikapporganisationer i <strong>kommun</strong>en.<br />
Men även vanliga brukare ska få tillfälle<br />
att påverka.<br />
Så har just du synpunkter på detta, kom<br />
då till <strong>Kumla</strong>hallen där vi fram till årsskiftet<br />
har en "tycka till" låda eller kom in och<br />
prata med mig personligen.<br />
VAD DET NU kostar att bygga ett nytt bad är<br />
det få som med säkerhet vet. När beslutet<br />
tas i fullmäktige så får vi svaret vad det får<br />
kosta den <strong>kommun</strong>ala ekonomin.<br />
Det vi i alla fall kan vara säkra på är att<br />
det behövs byggas ett nytt bad i <strong>Kumla</strong> och<br />
att när det väl står klart kommer det vara<br />
<strong>kommun</strong>invånarnas friskvårdsanläggning<br />
i minst 40 år till.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 7
Biblioteket och utställningshallen<br />
Öppettider<br />
Måndag 8.00-19.00<br />
Tisdag 8.00-20.00<br />
Onsdag 8.00-19.00<br />
Torsdag 8.00-19.00<br />
Fredag 8.00-18.00<br />
Lördag 10.00-14.00<br />
Söndag 14.00-18.00<br />
Mer information<br />
om biblioteket<br />
och dess verksamhet<br />
hittar du på<br />
www.kumla.se/bibliotek<br />
Bokbussens turer 2008/2009<br />
Ekeby/Kvarntorp - torsdagar<br />
Ekeby (Macken) 16.45-18.15<br />
Kvarntorp (Gasolvägen) 18.30-20.00<br />
11/12, 8/1, 22/1, 5/2, 19/2, 5/3, 19/3, 2/4, 23/4,<br />
14/5, 4/6 och 25/6.<br />
Hällabrottet - torsdagar<br />
Vid affären 17.30-19.30<br />
18/12, 15/1, 29/1, 12/2, 26/2, 12/3, 26/3, 16/4,<br />
7/5, 28/5 och 11/6.<br />
Sannahed - onsdagar<br />
Tvärgatan 18.00-19.30<br />
17/12, 14/1, 28/1, 11/2, 25/2, 11/3, 25/3, 8/4,<br />
22/4, 6/5, 27/5, 10/6 och 24/6.<br />
Åbytorp - onsdagar<br />
Stene skola 17.00 – 19.30<br />
10/12, 7/1, 21/1, 4/2, 18/2, 4/3, 18/3, 1/4, 15/4, 29/4,<br />
13/5, 3/6 och 17/6.<br />
Prästgårdsskogen - torsdagar<br />
von Rosensteins väg 11.00 –12.00<br />
4/12, 8/1, 5/2, 5/3, 2/4, 7/5, 28/5 och 25/6.<br />
Jul-, nyårs- och trettonhelgen<br />
22 december 8.00-19.00<br />
23 december 8.00-17.00<br />
24 december stängt<br />
25 december stängt<br />
26 december stängt<br />
27 december 10.00-14.00<br />
28 december 14.00-18.00<br />
29 december 8.00-19.00<br />
30 december 8.00-17.00<br />
31 december stängt<br />
1 januari stängt<br />
2 januari 8.00-18.00<br />
3 januari 10.00-14.00<br />
4 januari 14.00-18.00<br />
5 januari 8.00-17.00<br />
6 januari stängt<br />
7 januari 8.00-19.00<br />
Landsbygdsturer<br />
Brånsta måndag 12/1, 9/2, 9/3, 6/4, 11/5, 8/6.<br />
Byrsta måndag 8/12, 19/1, 16/2, 16/3, 20/4, 18/5, 15/6.<br />
Eneby måndag 15/12, 26/1, 23/2, 23/2, 27/4, 25/5, 22/6.<br />
Nynäs måndag 22/12, 2/2, 2/3, 30/3, 4/5, 1/6, 29/6.<br />
Berga tisdag 2/12, 27/1, 3/3, 7/4, 12/5, 16/6.<br />
Hjortsberga tisdag 16/12, 10/2, 17/3, 21/4, 26/5, 30/6.<br />
Rala tisdag 20/1, 24/2, 31/3, 5/5, 9/6.<br />
Vallersta tisdag 13/1, 17/2, 24/3, 28/4, 2/6.<br />
Öja tisdag 9/12, 3/2, 10/3, 14/4, 19/5, 23/6.<br />
Björka torsdag 4/12, 15/1, 12/2, 12/3, 16/4, 7/5, 11/6.<br />
Frommesta torsdag 18/12, 15/1, 12/2, 12/3, 16/4, 7/5, 11/6.<br />
Brändåsen* torsdag 11/12, 15/1, 12/1, 12/3, 16/4, 14/5, 4/6.<br />
Östra* torsdag 4/12, 8/1, 5/2, 5/3, 2/4, 7/5, 28/5, 25/6.<br />
* förmiddagstur<br />
8 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
i-care - nytt planeringssystem i hemtjänsten<br />
Inom kort införs ett nytt system, kallat i-care, för planering och uppföljning inom<br />
hemtjänsten. Främst kommer systemet att påverka personalens arbete. För våra<br />
brukare kommer i-care inte att innebära några förändringar i den vård och<br />
omsorg som hemtjänsten står för. Text: Albin Lindström och Yvonne Sandström<br />
Varför införs ett planeringssystem?<br />
Anledningarna till att vi inför ett databaserat<br />
planeringssystem är fl era. Det innebär<br />
först och främst en kvalitetssäkring av den<br />
hjälp som våra brukare får av personalen<br />
från hemtjänsten. Vi kan enkelt se vem som<br />
besökt en brukare, vad personalen utfört<br />
hos denne och hur lång tid det tog. Att alla<br />
brukare får de insatser som de beviljats<br />
är otroligt viktigt, detta kommer att bli<br />
enklare att följa upp i fortsättningen.<br />
Schemaläggning och planering inför varje<br />
dag kommer att underlättas via i-care. I<br />
programmet kan vi följa vem som jobbar<br />
var och när. Det nya systemet tar hänsyn<br />
till hur många som jobbar, var brukaren<br />
bor, vem som är kontaktperson och vilken<br />
typ av hjälp brukaren ska ha, vi får då<br />
en tydlig bild av arbetsbelastningen och<br />
personalbehov.<br />
Planeringssystemet underlättar även för<br />
ledning och styrning. Det ger politiker och<br />
tjänstemän en bättre möjlighet att följa<br />
verksamheten och därigenom att fatta<br />
rätt beslut.<br />
Hemtjänsten installerar en<br />
registreringsenhet<br />
För de brukare som har trygghetslarm<br />
kommer personalen att göra en omprogrammering<br />
av larmenheten hemma hos<br />
varje person. De brukare som har hemtjänst<br />
och inte har ett trygghetslarm får<br />
en registreringsenhet installerad hemma<br />
av hemtjänstpersonalen.<br />
Personalen kommer sedan att använda<br />
registreringsenheten för att registrera när<br />
de kommer och när de går, brukaren själv<br />
använder inte registreringsenheten. Genom<br />
registreringen kan <strong>kommun</strong>en följa upp att<br />
brukarna får den hjälp de har beviljats.<br />
Registreringen skickas via ett 020-nummer<br />
(som bekostas av <strong>kommun</strong>en), till<br />
en databas och kommer inte att innebära<br />
några kostnader för brukarna.<br />
Vi inför i-care i alla sex hemtjänstgrupper,<br />
det vill säga: Citygruppen, Kvantumgruppen,<br />
Hällabrottsgruppen, <strong>Kumla</strong>bygruppen,<br />
Kvarnparksgruppen och NordVästra.<br />
Även nattpatrullen kommer att fi nnas med<br />
vid utbildningen.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 9
Att minska din klimatpåverkan<br />
Kommunfullmäktige i <strong>Kumla</strong> antog den 18 juni 2007 en klimatstrategi. Strategin<br />
innebär att <strong>kommun</strong>ens påverkan på klimatet ska minskas.<br />
Text: Östen Tylebrink, Miljöinspektör<br />
EN KLIMATSTRATEGI behövs av fl era anledningar.<br />
Hotet om klimatförändringar<br />
är den hittills svåraste och viktigaste miljöfrågan<br />
som människan har ställts inför.<br />
Utsläpp av växthusgaser påverkar klimatet<br />
över hela jorden oavsett var utsläppen sker,<br />
därför berör klimatförändringar oss alla.<br />
Enligt FN:s klimatpanel är temperaturökningar<br />
under perioden 1990–2100 att vänta<br />
med en och en halv till sex grader.<br />
Vår klimatstrategi fi nns att ladda ner på<br />
<strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>s hemsida.<br />
FÖR ATT MINSKA din klimatpåverkan måste<br />
du minska din användning av energi. Det<br />
fi nns många enkla sätt att spara energi. Två<br />
av fördelarna med att minska utsläppen av<br />
växthusgaser, förutom att du hjälper till att<br />
minska den globala uppvärmningen, är att<br />
du sparar pengar och att du får en bättre<br />
kondition! Det fi nns många småsaker du<br />
kan göra för att minska din klimatpåverkan,<br />
nedan följer ett antal punkter.<br />
Transporter<br />
Gå, cykla, ta tåg eller åk kollektivt i första<br />
hand. Det är gratis att åka stadsbuss i<br />
<strong>Kumla</strong>! Istället för att åka bil till exempelvis<br />
Örebro, åk tåg. Tåget tar tolv minuter<br />
och ger betydligt mindre utsläpp än bilen.<br />
<strong>Kumla</strong> är en liten <strong>kommun</strong> till ytan, du tar<br />
dig över stor del av <strong>kommun</strong>en med hjälp<br />
av cykel eller till fots och det fi nns gott om<br />
gång- och cykelvägar.<br />
På vintern och vid kallare väderlek är<br />
det bättre att värma upp bilens motor med<br />
motorvärmare innan du åker iväg. Detta<br />
beror på att en kall motor drar mer bensin<br />
än en varm.<br />
Vatten<br />
Stäng av kranen när du diskar eller borstar<br />
tänderna istället för att låta kranen stå och<br />
rinna, fyll tvättmaskinen ordentligt innan<br />
du tvättar och ta lite kortare duschar. Om<br />
en person i hushållet duschar fem minuter<br />
kortare varje gång kommer hushållet att<br />
förbruka cirka 500 kilowattimmar<br />
mindre elektricitet<br />
varje år.<br />
Att spara på varmvattnet<br />
sänker dina energikostnader<br />
men det är även viktigt att<br />
spara på kallvatten. Kommunens<br />
vattenproduktion<br />
kräver både energi och<br />
kemikalier. För att spara<br />
på vattnet fi nns särskilda<br />
snålspolande kranar och<br />
duschar.<br />
10 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Avfall<br />
Sortera dina sopor! Sorterat avfall kan<br />
återvinnas och därigenom minskas utsläppen<br />
av växthusgaser. I centrala <strong>Kumla</strong><br />
samt i tätorterna, Hällabrottet, Åbytorp,<br />
Sannahed och Ekeby fi nns återvinningsstationer<br />
där du kan lämna tidningar och<br />
förpackningar. På <strong>kommun</strong>ens hemsida<br />
fi nns karta och information om återvinningsstationerna.<br />
Hushållsel<br />
Stäng av alla standby-funktioner på TVapparater,<br />
stereo med mera. Ett enkelt<br />
sätt är att samla alla kontakter i en extra<br />
grendosa som kan stängas av när apparaterna<br />
inte används. Ryck ur sladden<br />
till exempelvis mobilladdaren när du inte<br />
laddar telefonen.<br />
Byt ut dina glödlampor till lågenergilampor<br />
– nio stycken lågenergilampor sparar<br />
under sin livstid ca 250 kilogram koldioxid<br />
i jämförelse med vanliga glödlampor. När<br />
ca 100 liter bensin förbränns frigörs ca 250<br />
kilogram koldioxid.<br />
Uppvärmning<br />
<strong>Kumla</strong> deltar i ett projekt där samverkan<br />
kring energirådgivning sker mellan ett<br />
antal <strong>kommun</strong>er i Sydnärke. Projektet<br />
heter Energicentrum och fi nns vid Marieberg<br />
Köpcentrum. På Energicentrum fi nns<br />
permanenta utställningar och kunniga energirådgivare.<br />
Här kan du diskutera vilken<br />
typ av uppvärmning som passar bäst för att<br />
värma upp ditt hus. För mer information<br />
besök www.energicentrum.nu.<br />
Om du sänker temperaturen i din bostad<br />
med en grad sparar du cirka fem procent<br />
av energianvändningen. Om du bor i<br />
villa kan du med täta dörrar och fönster<br />
totalt spara mycket energi, om du hyr din<br />
bostad kan du övertala din hyresvärd att<br />
täta fönster och dörrar för att minska en-<br />
ergiförbrukningen. Om din bostad måste<br />
vädras är det mest energieffektiv att vädra<br />
snabbt med korsdrag utan att bostaden<br />
hinner kylas ned.<br />
Energideklaration<br />
I juni 2006 trädde Lagen om energideklaration<br />
för byggnader ikraft, lagen<br />
innebär att vissa typer av byggnader ska<br />
energideklareras.<br />
En energidekalration går ut på att fastställa<br />
en fastighets energiprestanda. Utifrån<br />
deklarationen kan sedan diverse åtgärder<br />
göras som hjälper till att få byggnaden mer<br />
energieffektiv. En energideklaration ska ge<br />
konkreta förslag och rekommendationer<br />
om lämpliga åtgärder som ska minska<br />
energibehov och skona miljön. Undermåliga<br />
dörrar och fönster, dålig isolering<br />
samt gamla och ineffektiva värmekällor<br />
granskas och pekas ut. Genom att följa<br />
energideklarationens rekommendationer<br />
kan du spara pengar och energi eftersom det<br />
krävs mindre energi för uppvärmning.<br />
Från och med den 1 januari 2009 måste<br />
bland annat alla hyresrätter, bostadsrätter<br />
och andra lokaler som hyrs ut, vara<br />
energideklarerade. Från och med årsskiftet<br />
måste även alla villor som säljs samt alla<br />
nybyggda villor energideklareras.<br />
Energideklarationen ska utföras av en<br />
person som är certifi erad av den statliga<br />
myndigheten SWEDAC. Kommunen är<br />
ansvarig för tillsynen och för att se till<br />
att energideklarationer fi nns. Anmälan<br />
och energideklaration ska lämnas in till<br />
Boverket och är giltig i tio år.<br />
PÅ BOVERKETS hemsida, www.boverket.se<br />
fi nns mer information att läsa om energideklaration.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 2 4 2008 11
Välkommen till <strong>Kumla</strong>hallen<br />
Öppettider<br />
Måndag och torsdag 9.00-20.30<br />
Tisdag, onsdag och fredag 7.00-20.30<br />
Lördag och söndag 9.00-15.30<br />
Kassan stänger 30 minuter innan badet.<br />
Öppettider jul-, nyårs- och trettonhelgen<br />
22 december 9.00-20.30<br />
23 december 7.00-20.30<br />
24 december stängt<br />
25 december stängt<br />
26 december 9.00-15.30<br />
27 december 9.00-15.30<br />
28 december 9.00-15.30<br />
29 december 9.00-20.30<br />
30 december 7.00-20.30<br />
31 december stängt<br />
1 januari stängt<br />
Tisdagar, lördagar och söndagar är lilla bassängen<br />
uppvärmd till 33 grader.<br />
Simundervisning för barn och vuxna ordnas<br />
regelbundet.<br />
Vid lov och studiedagar är bassängerna<br />
disponobla i mycket större utsträckning under<br />
dagtid, då inga skolbad förekommer.<br />
I <strong>Kumla</strong>hallen fi nns det alltid utrymme för<br />
motionssim.<br />
Vuxenkvällar, onsdagar<br />
kl. 18.00-20.30<br />
Här kan du njuta i en avspänd miljö med soft<br />
musik och undervattensbelysning. Ålder 18 år<br />
och äldre.<br />
Barn- och familjekvällar,<br />
fredagar kl. 18.30-20.30<br />
På fredagar står badets bassänger och lokaler<br />
öppna för barnfamiljer. Alla lekredskap är tillgängliga,<br />
hopptorn och sviktar är öppna.<br />
Ta gärna med dina egna simleksaker samt<br />
picknickkorg och gör en helkväll tillsammans.<br />
<strong>Kumla</strong>hallens Spa<br />
Telefon 019-58 86 75<br />
Vardagar kl. 16.30-20.30<br />
Unna dig själv en stunds avkoppling, en stund<br />
som ger dig energin åter, en stund du kan leva<br />
länge på!<br />
<strong>Kumla</strong>hallens gym<br />
Träningslokalen är öppen under badets öppettider.<br />
Vi erbjuder nya maskiner för både konditions-<br />
och styrketräning.<br />
Rackethallen<br />
Spela tennis eller badminton. Bokning via Bokningsexpeditionen<br />
på telefon 019-58 86 77.<br />
Bokningscentralen<br />
Barnkalas i gymnastiksal? Spela tennis på proffsgolv<br />
i rackethallen! Släktträff med innebandy?<br />
Kompisgäng som vill röra på sig?<br />
Som privatperson är du välkommen att hyra<br />
<strong>kommun</strong>ens lokaler i mån av ledig tid.<br />
Bokningscentralens öppettider:<br />
Måndag 9.00-16.00<br />
Tisdag 9.00-16.00<br />
Onsdag 9.00-18.00<br />
Torsdag 9.00-16.00<br />
Fredag 9.00-16.00<br />
Lunchstängt 12.00-13.00<br />
Dag före helgdag stänger bokningen kl. 12.00.<br />
För bokning och information: 019-58 86 77<br />
eller kumlahallen@kumla.se<br />
Du kan även söka lediga tider i vår webbbokning:<br />
www.kumla.se , under rubriken Fritid<br />
och Idrott hittar du bokningscentralen.<br />
Nycklar och passerkort hämtas på bokningscentralen<br />
efter överenskommelse. Skollokaler<br />
måste bokas minst 7 dagar i förväg.<br />
Folkhälsoenheten<br />
Folkhälsoenheten vid Örebro läns Idrottsförbund<br />
bedriver folkhälsoinriktade insatser i<br />
samarbete med <strong>kommun</strong> och landsting.<br />
I <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> har vi bland annat vattengymnastik,<br />
ryggymnastik, promenadgrupp<br />
och viktgrupper.<br />
Höstterminens aktiviteter avslutas vecka 50<br />
och vårterminens aktiviteter startar vecka 3. För<br />
mer information, ring 019-58 86 80.<br />
12 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Renhållningsverket<br />
informerar<br />
Återvinning av mjukplastförpackningar<br />
Från och med den 1 november 2008 ska mjukplastförpackningar sorteras ut och läggas<br />
i containrarna för hårdplastförpackningar på återvinningsstationerna. Mer information<br />
fi nns på sidan 14-15.<br />
Ändrade sophämtningsdagar kring jul och nyår<br />
Ordinarie hämtningsdag<br />
Måndag 22 december<br />
Tisdag 23 december<br />
Julafton 24 december<br />
Juldagen 25 december<br />
Annandag jul 26 december<br />
Måndag 29 december<br />
Tisdag 30 december<br />
Nyårsafton 31 december<br />
Nyårsdagen 1 januari<br />
Övriga dagar sker hämtningen på ordinarie dag.<br />
Hämtning sker på<br />
Söndag 21 december<br />
Söndag 21 december<br />
Måndag 22 december<br />
Tisdag 23 december<br />
Annandag jul 26 december<br />
Söndag 28 december<br />
Söndag 28 december<br />
Måndag 29 december<br />
Tisdag 30 december<br />
Sophämtning<br />
Tänk på att skotta (även locket på soptunnan) och sanda för sopåkarna. Håll soptunnan<br />
ren, även under vintern då det är lätt att soporna fastnar i kärlet och då blir den<br />
inte helt tömd.<br />
Se till att hålla framkomlig väg för sopbilen och som även, i vissa fall bl a på landsbygden,<br />
måste ha en vändplan.<br />
Rensa buskar och träd från vägbanan<br />
Under sommaren har buskar och träd växt väldigt<br />
mycket vilket medför att grenar m.m. hänger ut över<br />
vägen. Se till att detta rensas bort så att det är fri bredd<br />
och höjd längs vägen. Mer information om detta hittar<br />
du på www.kumla.se under rubriken<br />
Bygga & bo/Fastighetsägaransvar.<br />
Vid fl ytt<br />
Anmäl fl ytt av renhållnings- och vattenabonnemang<br />
i god tid före din fl ytt på telefonnummer 019-58 80 99.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 1 4 2006 2008 13
Tack för att du återvinner<br />
förpackningar och tidningar<br />
Varje gång du lämnar en förpackning eller en tidning till återvinning händer något<br />
stort. Den gamla kapsylen förvandlas till en mutter. Det tillknycklade tvättmedelspaketet<br />
blir en snygg skokartong. Den lästa tidningen blir en ny tidning att läsa.<br />
På så sätt hjälper du till att spara in stora mängder energi. Du ser också till att<br />
naturens råvaror inte faller ur kretsloppet. Tack vare dig gör miljön en stor vinst.<br />
Och därmed vinner även du något. Varje gång du återvinner.<br />
Förpackningar och tidningar i ett<br />
kretslopp<br />
Alla förpackningar och tidningar som samlas<br />
in återvinns till nya förpackningar eller nya<br />
produkter. Plastförpackningar kan bli allt<br />
från bullerplank och diskborstar till blomkrukor<br />
och plastpåsar. Glas, wellpapp och<br />
pappersförpackningar blir framför allt nya<br />
förpackningar. Metallförpackningar kan bli<br />
järnvägsräls, bilkarosser och mycket annat.<br />
Lästa tidningar blir nytt tidningspapper!<br />
Producentansvar<br />
Regeringen har bestämt att varje företag<br />
som tillverkar, importerar, fyller eller säljer<br />
förpackningar eller förpackade varor, ska<br />
ansvara för att det fi nns ett insamlingssystem<br />
dit slutkunderna kan lämna förpackningarna<br />
för återvinning. Det kallas producentansvar.<br />
Samma sak gäller för tidningar och<br />
returpapper.<br />
De som tillverkar eller importerar tidningspapper<br />
och trycker eller importerar tidningar<br />
ska också ansvara för insamling och återvinning<br />
av returpapper. Förpackningar och<br />
tidningar är två av de första varugrupperna<br />
som fått ett producentansvar. De utgör en<br />
stor volym av hushållssoporna och är relativt<br />
enkla att åtgärda. Förpacknings- och<br />
returpappersproducenterna samarbetar<br />
under namnet FTI - Förpacknings- och Tidningsinsamlingen.<br />
All verksamhet bedrivs<br />
utan vinstsyfte.<br />
Återvinningsstationer<br />
FTI ansvarar för ca 5 800 återvinningsstationer<br />
runt om i landet. Dit går du för att lämna<br />
tidningar och förpackningar av plast, papper,<br />
metall och glas för återvinning. (Där kan även<br />
fi nnas behållare för batterier och kläder.)<br />
Mer information<br />
På vår webbplats, www.ftiab.se, kan du söka<br />
efter din närmaste återvinningsstation. Där<br />
fi nns också en sorteringslista och mycket<br />
annan fakta.<br />
Du är dessutom välkommen att ringa<br />
till vår kundtjänsttelefon, tfn 0200-88 03<br />
11, för att få personlig service. Där kan du<br />
lämna synpunkter på skötsel av din återvinningsstation<br />
och få svar på dina frågor.<br />
Annat avfall än förpackningar och tidningar<br />
ansvarar <strong>kommun</strong>en för. Ring dem<br />
så får du veta mer om hur det avfallet ska<br />
sorteras.<br />
14 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Så här sorterar du förpackningar och tidningar:<br />
Alla förpackningar ska vara tömda och rengjorda. Förpackningar med olika material ska separeras. Går<br />
det inte att skilja materialen åt; sorterar du förpackningen efter det viktmässigt dominerande materialet.<br />
PLASTFÖRPACKNINGAR<br />
HÅRDA PLASTFÖRPACKNINGAR<br />
Exempel: fl askor, burkar, dunkar och små hinkar. Gör så här: Ta av korkar och lock, sortera efter<br />
materialslag och lägg dem lösa i behållarna. Lägg alla plastförpackningar lösa i behållarna, inte i<br />
ihopknuten påse.<br />
MJUKA PLASTFÖRPACKNINGAR<br />
Exempel: bärkassar, plastpåsar, refi llpaket, plastfolie och -fi lm. Obs! I <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong> lämnas<br />
de mjuka och hårda plastförpackningarna i samma återvinningsbehållare. Detta är nytt från och<br />
med den 1 november 2008. Tidigare gick de mjuka plastförpackningarna till förbränning genom<br />
<strong>kommun</strong>ens energiutvinning av hushållsavfallet. Genom denna förändring återvinns även de mjuka<br />
plastförpackningarna till nya produkter.<br />
Stora produkter som inte går ner i behållaren på återvinningsstationen lämnas t ex till <strong>kommun</strong>ens<br />
återvinningscentral. Plastartiklar (t ex möbler och leksaker), som inte är förpackningar<br />
lämnas som grov- eller hushållsavfall. Plastfl askor med pant lämnas i butiker.<br />
PAPPERSFÖRPACKNINGAR<br />
Exempel: hundmatsäckar, sockerpåsar, pastapaket, presentpapper, mjölk- och juicepaket, skokartonger,<br />
toarullar och wellpapplådor. Gör så här: Platta till och vik ihop. Lägg mindre förpackningar i större.<br />
Obs! Kuvert läggs i hushållsavfallet. Tidningar, reklamblad och liknande läggs i behållaren för tidningar.<br />
TIDNINGAR OCH TRYCKSAKER<br />
Exempel: Tidningar, tidskrifter, kataloger, reklamblad och broschyrer lämnas i behållare för tidningar/<br />
returpapper. Gör så här: Ta bort plastpåsar och påklistrade reklamlappar innan trycksaker läggs i<br />
behållaren. Obs! Kuvert läggs i hushållsavfallet (eller den brännbara fraktionen om sådan fi nns).<br />
METALLFÖRPACKNINGAR<br />
Exempel: konservburkar, sprayburkar, tuber, kapsyler och lock, urskrapade och torra färgburkar,<br />
aluminiumfolie- och formar. Gör så här: Böj in vassa lock på konservburken. Låt hatten på kaviartuben<br />
sitta kvar. Obs! Burkar med färg- och limrester lämnas som farligt avfall. Stora förpackningar som<br />
inte går ner i behållaren på återvinningsstationen lämnas till t ex <strong>kommun</strong>ens återvinningscentral.<br />
Metallskrot, VVS-detaljer, stekpannor och andra produkter som inte är förpackningar lämnas<br />
som grovsopor eller hushållsavfall. För information om elektronikavfall se www.el-retur.se eller<br />
kontakta din <strong>kommun</strong>. Dryckesburkar lämnas mot pant i butik.<br />
GLASFÖRPACKNINGAR<br />
Exempel: fl askor och burkar av färgat och ofärgat glas. Gör så här: Ta av kapsyler, lock och<br />
korkar och sortera dem till återvinning efter materialslag. Obs! 33 och 50 cl returfl askor lämnas<br />
mot pant i butiker. Porslin, keramik och annat glas som inte är förpackningsglas får inte lämnas i<br />
glasinsamlingen, de lämnas som hushållsavfall eller som grovsopor. Glödlampor och lysrör får inte<br />
lämnas i glasinsamlingen de ingår i producentansvaret för elektronikavfall och lämnas vanligen<br />
på någon av <strong>kommun</strong>ens bemannade återvinningscentraler, för mer information se www.el-retur.<br />
se eller kontakta din <strong>kommun</strong>.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 15
Hjälp oss med trasiga lampor och klotter!<br />
NU NÄR HÖSTMÖRKRET fallit över vår <strong>kommun</strong><br />
blir problem med trasiga gatubelysningar<br />
uppenbart. Vi på Tekniska kontoret ser<br />
till att detta åtgärdas så fort som möjligt<br />
när vi väl fått vetskap om en mörklagd<br />
belysning. Upptäcker vi inte det själva får<br />
vi ofta telefonsamtal från allmänheten,<br />
men då har det som regel varit mörkt en<br />
längre period. Därför ber vi om din hjälp<br />
så att vi kan reagera snabbare.<br />
FELANMÄLAN PÅ gatubelysningen kan alla<br />
göra genom att gå in på <strong>kommun</strong>ens<br />
hemsida www.kumla.se och där välja<br />
"Kontakta <strong>kommun</strong>en". Det går även<br />
att ringa direkt till entreprenören på tfn<br />
019-26 44 22.<br />
ETT LIKNANDE PROBLEM har vi när det gäller<br />
vandalisering i form av klotter. Här försöker<br />
vi också att åtgärda fortast möjligt<br />
eftersom ett klotter ofta följs av ännu mer<br />
klotter.<br />
Det kan vara värt att nämna att innan vi<br />
avlägsnar klottret tar vi foton på det och<br />
gör en polisanmälan. Polisen gör sedan<br />
en undersökning för att förhoppningsvis<br />
kunna gripa utövarna så småningom.<br />
Vi vill agera snabbt och även här behöver<br />
vi din hjälp med att rapportera. Upptäcker<br />
du ett klotter tar vi tacksamt emot anmälan<br />
på tfn 019-58 82 58 eller via e-post:<br />
tekniska.kontoret@kumla.se<br />
Kartans år<br />
ÅR 2008 HAR utsetts till Kartans år av Kartografi<br />
ska sällskapet som fyller 100 år i år.<br />
Syftet med Kartans år är att sprida kunskap<br />
om kartans olika användningsområden i<br />
samhället och att öka användningen av<br />
den.<br />
Från den 1 till 7 december<br />
kommer det att fi nnas en<br />
kartutställning på <strong>Kumla</strong><br />
Bibliotek.<br />
Utställningen har utarbetats av Lantmäteriet,<br />
Sjöfartsverket, Sveriges geologiska<br />
undersökning och en projektgrupp för Kartans<br />
år. Den visar bland annat hur kartan<br />
används i samhället i olika situationer, hur<br />
kartan har utvecklats i Sverige och vad det<br />
fi nns för utbildningar inom området. Det<br />
kommer att fi nnas möjlighet att beställa<br />
kartor vid utställningen.<br />
16 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Skolverkets inspektionsrapport<br />
är nu klar<br />
Jag har vid tidigare tillfälle under året, i <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> nr 2 2008, beskrivit den inspektion<br />
som <strong>Kumla</strong>s förskolor och skolor varit föremål för under vårterminen 2008.<br />
Jag lovade då att återkomma med en rapport när inspektionens arbete var färdigt<br />
och redovisat. Håll till godo. Text: Leif Lindström, Barn- och utbildningschef.<br />
SKOLVERKETS INSPEKTION i <strong>Kumla</strong> redovisades<br />
den 19 september. Skolverket<br />
släppte samma dag en pressrelease där<br />
rubriken löd: "Gott värdegrundsarbete,<br />
men fl er elever måste nå kunskapsmålen<br />
i <strong>Kumla</strong>". Ett "domslut" som vi måste<br />
acceptera och som vi känner igen, samtidigt<br />
en mycket klar uppmaning till alla<br />
medarbetare i förvaltningen att ta tag i<br />
och jobba med de förbättringsområden<br />
som pekas ut.<br />
Totalt sett fi nns 4 <strong>kommun</strong>övergripande<br />
rapporter och 13 enhetsvisa. Rapporterna<br />
fi nns att hämta på <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>s hemsida<br />
och på Skolverkets dito. Totalt sett en diger<br />
lunta på 242 sidor intressant läsning.<br />
HÄR FÖLJER NÅGRA axplock av de viktigaste<br />
noteringarna i rapporten:<br />
Arbetet i förskoleverksamheten sker<br />
generellt med god kvalitet.<br />
Skolbarnsomsorgen är i vissa delar<br />
marginaliserad i förhållande till övriga<br />
utbildningsverksamheter.<br />
Andelen elever i grundskolan som nått<br />
målen i alla ämnen, andelen behöriga till<br />
nationella program och det genomsnittliga<br />
meritvärdet ligger under det genomsnittliga<br />
riksvärdet.<br />
Kommunen bedriver i vissa delar ett gott<br />
kvalitetsarbete. För att utveckla detta bör<br />
dock <strong>kommun</strong>eni högre grad utgå ifrån<br />
verksamheternas resultat.<br />
För att analysera orsakerna<br />
krävs bättre uppföljning<br />
av resultaten<br />
på såväl individnivå<br />
som grupp, skol- och<br />
<strong>kommun</strong>nivå. Detta är<br />
nödvändigt för att kunna<br />
anpassa undervisningen, stödinsatserna<br />
och andra förutsättningar<br />
för att fl er elever ska nå målen.<br />
I verksamheterna bedrivs ett aktivt<br />
kvalitetsarbete när det gäller normer<br />
och värden och ett förebyggande när det<br />
gäller diskriminering och annan kränkande<br />
behandling.<br />
I <strong>kommun</strong>en fi nns en kö för utredning<br />
av elever som väntat på utredning i upp<br />
till två år. Utredningarna ska påbörjas<br />
utan dröjsmål samt handläggas så snabbt<br />
som möjligt.<br />
FORMELLT HAR VI nu cirka två månader<br />
på oss att beskriva för Skolverket hur vi<br />
tänker arbeta med de brister man noterat.<br />
Förvaltningsledning och rektorer måste nu,<br />
tillsammans med alla sina medarbetare,<br />
kavla upp ärmarna för ett gemensamt<br />
arbete som ska mynna ut i en förbättrad<br />
verksamhet. Efter några år kommer Skolverket<br />
tillbaka för en översyn. Då är min<br />
förhoppning och absoluta tro att vi har<br />
rättat till våra brister.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 17
Vet du vad gatan heter?<br />
Rätt svar på gatunamnsfrågan i förra numret av <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> är "Gartzvägen".<br />
77 riktiga svar lämnades in vilket är rekord i detta sammanhang. Fyra vinnare får<br />
var sitt exemplar av del 8 av bokverket <strong>Kumla</strong>bygden. Margareta Emeskog<br />
(Södergatan 26), Åke Karlsson (Kvarngatan 30 A), Birgitta Pettersson (Aspgatan<br />
71) och Anders Jansson (Ängabacken 37) är välkomna in på biblioteket för att<br />
hämta sina vinster. Text och bild: Mats Runering<br />
FÖRST LITE GRANN om Gartz och Gartzvägen.<br />
J A Gartz föddes i Småland 1870<br />
och kom till <strong>Kumla</strong> omkring år 1900. Efter<br />
en kort anställning på Ströms Skofabrik<br />
blev han sin egen med skoverkstad vid<br />
Norra Kungsvägen. Snart fl yttade han sin<br />
verkstad, först till Johannes kyrkogata<br />
och senare till övervåningen på Widlund<br />
affärsbyggnad vid Södra Kungsvägen. Gartz<br />
hade då 14 anställda skoarbetare.<br />
OMKRING 1906 köpte fabrikör Gartz ett<br />
större markområde väster om Kvarngatan<br />
(Kvarngatan 32 och 34), mittför <strong>Kumla</strong><br />
Ångkvarn, inte så långt från Stenevägen.<br />
Här uppförde nu Gartz en skofabrik som<br />
första året, 1907, hade 49 arbetare. 1913<br />
hade antalet arbetare ökat till 83 med ett<br />
försäljningsvärde på 261 000 kronor.<br />
TÄVLA OCH VINN!<br />
NÄR DET BLEV modernt med sandaler började<br />
Gartz även tillverka sådana, något<br />
som kunderna uppmärksammades på<br />
genom kreativa annonser, t ex ”Med Gartz<br />
Diabolo-Sandaler löper en ung man sin väg<br />
till ena pigo dubbelt så lätt”. Belåtet kunde<br />
Gartz tala om att hans sandaler även nådde<br />
orientens färgade folk.<br />
1914 BRANN Gartz Skofabrik ned. Gartz<br />
byggde upp fabriken, men nu ännu större<br />
och i tre våningsplan. Lönsamheten var extremt<br />
god under krigsåren och inkomsterna<br />
ökade kraftigt. När första världskriget<br />
slutade 1918 inträdde en lågkonjunktur<br />
för skofabrikerna i <strong>Kumla</strong> som hade stora<br />
mängder skor som det nu var svårt att sälja.<br />
Freden medförde att bättre varor stod till<br />
buds samtidigt som skopriserna förväntades<br />
sjunka. Orderingången minskade<br />
drastiskt men Gartz ville inte permittera<br />
sina anställda. Istället satte han igång ett<br />
eget privat arbetsmarknadsprojekt, han<br />
lät sina arbetare bygga en bred väg från<br />
Mossbanan till Sörbyvägen. Genom detta<br />
projekt skulle Gartz nu få en ordentlig<br />
väg från samhället fram till sin lantgård<br />
i Södra Mos istället för den gångstig som<br />
fanns tidigare.<br />
DEN VID vägbygge ovana arbetskraften arbetade<br />
sig fram genom ett stort skogsområde med<br />
kärr. Med Gartzvägens tillkomst ”öppnades”<br />
ett stort område genom nya anslutningsgator.<br />
Södra Mos-området blev snart ett litet samhälle<br />
för sig. När den stora rikshuvudvägen<br />
senare drogs fram, kom Gartzvägen att bli<br />
en vacker infart till <strong>Kumla</strong> stad.<br />
18 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
EFTER NÅGRA ekonomiskt svåra år upphörde<br />
Gartz med sin skotillverkning 1921 varefter<br />
fabriksbyggnaden från 1923 och ett stycke<br />
in på 1930-talet användes av <strong>Kumla</strong> Läst-<br />
& Stansjärnsfabrik. Senare kom fabriken,<br />
som ofta kallades ”Gamla lästfabriken”<br />
att inrymma fl era mindre skofabriker. År<br />
1959 brann byggnaden ned.<br />
FÖR SIN UTKOMSTS skull började Gartz på<br />
1920-talet sälja skor på postorder, något<br />
som uppmärksammades över hela Sverige<br />
på grund av Gartz fyndiga annonsering där<br />
reklamen ofta bestod av rebusannonser.<br />
Att sälja ”utan mellanhänder” var givetvis<br />
försäljningsfrämjande och i annonsen<br />
framgick detta av två tecknade händer med<br />
ordet ”utan” mellan händerna. Gartz köpte<br />
skopartier från olika fabriker och hade sitt<br />
lager i <strong>Kumla</strong> Skofabrik. I hans utbudskatalog<br />
fanns en bild på en lastbil till synes<br />
fullastad med jättestaplar med skopaket<br />
och med texten ”En dags order färdiga att<br />
lämna Gartz Skofabrik”. Men det fanns<br />
ingen sådan fabrik och skopaketen var bara<br />
tillfälligt högt uppstaplade utefter lastbilens<br />
ena sida för fotografering.<br />
TÄVLA OCH VINN!<br />
EFTER NÅGRA ÅR fl yttade Gartz sin postorderfi<br />
rma till Örebro där den senare lades<br />
ned av ekonomiska skäl. Under sina sista<br />
år försökte Gartz livnära sig på homeopati<br />
och på att tillverka piller men ingenting<br />
lyckades. Han avled utblottad på nyårsdagen<br />
1938. Men en pampig väg, en vacker<br />
infart till <strong>Kumla</strong>, lämnade han efter sig.<br />
NU RASKT ÖVER till en ny gata. Ny och ny! Vår<br />
nya gata är gammal, en av de äldsta, men<br />
först hade den inget namn och den drogs<br />
fram för att invånarna skulle kunna hämta<br />
och lämna vissa objekt. En uppmärksammad<br />
samlingsplats uppstod vid vår gata<br />
för några årtionden. Något som också<br />
uppstod vid vår gata var affärer, vår gata<br />
blev <strong>Kumla</strong>s allra första affärsgata. Oftast<br />
blir gator allt mer tilltalande ju längre de<br />
är igång. Vår gata är ett undantag från<br />
den regeln. Den var fi nare förr, mycket<br />
intressantare. Idag känns den mest som<br />
en enkelsidig ihopträngd transportsträcka,<br />
mycket asig, som drömmer om fornstora<br />
dagar. Något som återkommer i gatunamnet,<br />
som knyter an till vishet och vår äldsta<br />
underrättelsetjänst, förkroppsligad av två<br />
hårt arbetande individer som inte frågade<br />
efter om det var vardag eller helgdag.<br />
OM DU TROR ATT DU VET vad gatan heter kan<br />
du skriva gatunamnet på ett papper jämte<br />
ditt namn, adress och telefonnummer och<br />
lämna in på <strong>Kumla</strong> bibliotek senast den<br />
6 februari 2009. De först öppnade rätta<br />
svaren vid samtidig dragning kommer<br />
att belönas med var sin del av bokverket<br />
<strong>Kumla</strong>bygden.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 19
Vinterväghållning<br />
Då var det dags igen och vi är redo, för kylan, halkan och snön. Även i vinter är<br />
det vi på tekniska kontoret som ansvarar för snöröjning och halkbekämpning<br />
på de <strong>kommun</strong>ala gatorna, cykelstråken och torgen. Vår ambition är att tillsammans<br />
med dig som bor här skapa de bästa förutsättningar för en problemfri och<br />
härlig vinter. Text: Bertil Ringqvist, Planeringsingenjör.<br />
FASTIGHETSÄGARE ansvarar för snöröjning<br />
och halkbekämpning på trottoar eller<br />
motsvarande utmed sin tomt. Tänk på att<br />
även löv kan göra gångbanan hal om den<br />
inte är snötäckt. På gator där snö plogas<br />
upp i sådana mängder att det inte är möjligt<br />
att hålla gångbanan framkomlig, ska sandning<br />
ske utanför plogvallen. Dessa gator är<br />
alltså undantagna från snöröjningsplikten<br />
(se listan på nästa sida).<br />
Vinterväghållningsinformation<br />
Vid snöröjning och halkbekämpning<br />
prioriteras de större gatorna, cykelstråken<br />
och de <strong>kommun</strong>ala centrala gångytorna.<br />
Snöröjning påbörjas normalt efter avslutat<br />
snöfall. Vid ca 5 cm snödjup påbörjas snöröjning<br />
av prioriterade ytor och vid 10 cm<br />
snödjup röjs hela vägnätet. Om det är halt<br />
efter snöröjningen påbörjas sandning.<br />
Kommunen använder inte salt utan endast<br />
sand (huvudsakligen bergkross 2 – 4 mm)<br />
till halkbekämpning. Sand kan kostnadsfritt<br />
hämtas av enskilda fastighetsägare vid <strong>kommun</strong>ens<br />
centralförråd på Östra gatan.<br />
Gemensamt ansvar<br />
För att vinterväghållningen ska fungera<br />
måste vi hjälpas åt, <strong>kommun</strong>en och varje<br />
enskild fastighetsägare.<br />
Snöröjningen försvåras ibland av felparkerade<br />
bilar. Datumparkering gäller<br />
i <strong>Kumla</strong> mellan klockan 00.00 – 10.00.<br />
Detta innebär att mellan klockan 00.00<br />
– 10.00 får man vid ojämna datum inte<br />
parkera på den sidan av gatan som har<br />
ojämna gatunummer. Mellan klockan<br />
00.00 – 10.00 får man vid jämna datum<br />
inte parkera på den sidan av gatan som<br />
har jämna gatunummer.<br />
För dig med tomt mot gatan<br />
Utväxande träd och buskar över gång-, cykel<br />
och körbanor försvårar och kan orsaka<br />
skador på både människor, träd och maskiner.<br />
Du kan hjälpa oss att hjälpa dig.<br />
Allt du behöver göra är att ta bort eventuellt<br />
överhängande trädgrenar och del av<br />
buskar om den fria höjden över gångbana<br />
är mindre än 2,5 meter, över cykelbana<br />
mindre än 3,2 meter och över körbana<br />
mindre än 4,6 meter.<br />
Tänk även på att undvika att lämpa snö<br />
från din tomt på gatan. Det underlättar inte<br />
bara för våra hårt jobbande röjare, det ökar<br />
även trafi ksäkerheten. Dessutom är det en<br />
fi n försäkring mot att din snö inte blir ett<br />
hett samtalsämne i granngården.<br />
Glöm inte heller att hålla vägen fram till<br />
ditt sopkärl och din brevlåda snöröjd och<br />
halkfri. Sopa bort snön från locken.<br />
20 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Allmän vinterinformation<br />
Du som är oskyddat trafi kant, se till att<br />
du syns. Använd refl ex och lyse på cykeln<br />
under den mörka delen av dygnet.<br />
Utrusta dig och din bil för vintern. Fr.o.m.<br />
1 oktober får du använda vinterdäck och<br />
fr.o.m. 1 december måste du ha vinterdäck<br />
vid vinterväglag. Mönsterdjupet ska vara<br />
minst 3 mm.<br />
Följande gator är undantagna snöröjningsplikt:<br />
Badhusgatan,<br />
delen Höganäsgatan – Hammargatan<br />
Bondgårdsgatan<br />
Brändåsvägen,<br />
delen Skottvallagatan - Köpmangatan<br />
Dalagatan,<br />
delen John Norlanders väg – Majstigen<br />
Djupadalsgatan<br />
Eriksbergsvägen,<br />
delen Fredsgatan – Rosenhillsgatan<br />
Fabriksgatan,<br />
delen V Parken – Norrmalmsgatan<br />
Fredsgatan,<br />
delen Eriksbergsvägen – Järnvägsgatan<br />
Fridhemsgatan<br />
Fylstagatan,<br />
delen Sörbyvägen – V Drottninggatan<br />
Gamla vägen,<br />
delen V Drottninggatan – Gartzvägen<br />
Gamla Örebrovägen<br />
Gesällgatan<br />
Gränsgatan<br />
Hammargatan<br />
Hasselstigen<br />
Hägergatan<br />
Häggstigen<br />
Höganäsgatan, norra sidan<br />
Idrottsgatan,<br />
delen V Drottninggatan - Gartzvägen<br />
Järsjögatan,<br />
delen Viagatan – Ymergatan<br />
Leksandsgatan<br />
Östra Linnégatan<br />
Ljungmovägen,<br />
delen V Bangatan – Kvarngatan<br />
Myntgatan<br />
Nygatan,<br />
delen Sörbyvägen – Åkervägen<br />
Nyhemsgatan,<br />
delen Norrmalmsgatan – Hagagatan<br />
Oppegårdsvägen<br />
Ringvägen,<br />
delen Sörbyvägen – V Drottninggatan<br />
Rosenhillsgatan,<br />
delen Eriksbergsvägen – Järnvägsgatan<br />
Rönnstigen<br />
Lyssna på radions trafi kinformation och<br />
använd Vägverkets hemsida (www.vv.se)<br />
för väginformation.<br />
Ta god tid på dig och anpassa farten till<br />
väglaget. Håll rejält avstånd till framförvarande<br />
bil.<br />
St. Torgils väg, norra sidan<br />
Skogsbacken<br />
Skolvägen,<br />
delen Stenevägen – Sörbyvägen<br />
Skomakargatan<br />
Skottvallavägen<br />
Spelmansgatan<br />
Sportgatan<br />
Torsgatan<br />
Trumpetaregatan<br />
Trumslagaregatan<br />
Wallenstråles väg<br />
Vandrargatan<br />
Vilebacken<br />
Ängabacken<br />
Änggatan<br />
Östra gatan<br />
Hällabrottet, samtliga gator med undantag<br />
för Affärsgatan, Yxhultsvägen och Carléns<br />
väg nr 5, 7 och 12.<br />
Önskas ytterligare information, kontakta<br />
Bertil Ringqvist på telefon 019-58 82 39.<br />
Radio- och Webb-TV-sändningar från<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige!<br />
Ä R DU NYFIKEN på vilka beslut som fattas av<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige? Nu har du möjlighet<br />
att både höra och se fullmäktiges sammanträde.<br />
Radio 94,3 direktsänder från<br />
fullmäktiges sammanträde så att du kan<br />
sitta hemma vid radion och lyssna.<br />
kumlanytt.se bevakar fullmäktige vilket<br />
innebär att det ett par dagar efter sammanträdet<br />
fi nns att se på vår hemsida. Klicka<br />
bara på länken som fi nns längst ner på vår<br />
förstasida i högerspalten.<br />
Allmänheten är också välkommen att<br />
närvara vid sammanträdena. Fullmäktige<br />
sammanträder i Folkets Hus där lokalen<br />
är utrustad med hörselslinga och är rökfri<br />
och tillgänglig för rullstolsburna.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 21
Kanonerna har<br />
återvänt...<br />
...till Offi cersmässen på Sanna<br />
hed efter 96 år i Örebro.<br />
Det är den första så kallade enhetskanonen<br />
i Sverige. Den ersatte de mynningsladdade<br />
kanonerna i artillerisystem 1863. Det var<br />
den första grundpjäsen som importerades<br />
till Sverige. Detta berodde på att utvecklingen<br />
med högre utgångshastighet på<br />
projektilen och nya krut krävde eldrör av<br />
stål. Eldhastigheten ökade också då pjäsen<br />
är bakladdad. Räckvidden var ca 6 km.<br />
Fältartilleriets uppgift var att ge understöd<br />
till infanteriet och skulle därför vara<br />
lättrörligt och lätt att gruppera om. Detta<br />
medförde att man valde kaliber (8,4 cm)<br />
för att det var den största möjliga att, med<br />
last av ammunition och servis (manskap),<br />
kunna dras av 6 hästar i terräng.<br />
Kanonerna vid Offi cersmässen är licenstillverkade<br />
av Bofors 1888 resp. 1886.<br />
Tidigare har de stått utanför kanslihuset vid<br />
I3 i Örebro och är nu med Armémuseums<br />
samtycke, deponerade till Offi cersmässen<br />
av K3 i Karlsborg.<br />
Håkan Larsson<br />
Lundmarkska skolan<br />
fi rades<br />
200 år sedan första skolan<br />
startade i Hardemo.<br />
Lördagen 20 september fi rade Lundmarkska<br />
skolan i Hardemo 200 års jubileum med<br />
tal, skolhistoria, musik, teater och en egen<br />
tårta! Jubileumsdagen arrangerades av<br />
Hardemo Hembygdsförening, Hardemo<br />
Församling samt Kultur- och fritidsförvaltningen,<br />
<strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
År 1806 fi ck Hardemo församling kännedom<br />
om att Anders Lundmark, bördig<br />
från Hardemo, hade testamenterat pengar<br />
till ett skolhus i Hardemo. Man startade ett<br />
skolbygge och började bedriva undervisning<br />
där redan 1808. Undervisning pågick fram<br />
till 1876, därefter byggdes Hardemo skola.<br />
Den allmänna folkskolestadgan i Sverige<br />
kom först 1848 så Hardemo socken var<br />
föregångare vad gäller etablerande av den<br />
allmänna folkskolan.<br />
Idag är byggnaden ett skolmuseum där<br />
man kan se hur en skolsal såg ut under<br />
1800-talet. Muséet visas på söndagar, under<br />
sommartid, av Hardemo Hembygdsförening.<br />
För andra visningstider kontakta<br />
<strong>Kumla</strong> Turistbyrå, 019-588106.<br />
Gertrud Åstrand,<br />
Avdelningschef Kulturavdelningen<br />
22 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008
Kulturpriset 2008<br />
<strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>s kulturpris 2008 går till en kvinna som lyckats etablera sig som<br />
konsthantverkare inom ett område som genom årtusenden tillhört männen –<br />
Smedyrket. Grattis Anne-Christin Pettersson!<br />
SMIDE HAR gamla traditioner i <strong>Kumla</strong>bygden.<br />
På 1600-talet var varannan<br />
vuxen manlig kumlabo sysselsatt med<br />
vapensmide, det var en lönsam binäring<br />
till huvudnäringen jordbruket.<br />
Historiskt var smideskonsten i huvudsak<br />
inriktat på vapensmide och bruksföremål<br />
till jordbruket men har jämsides med detta<br />
även utvecklats som konstart.<br />
I DEN PIETETSFULLT renoverade smedjan på<br />
Erik Persa Gården i Hällabrottet tar Anne-<br />
Christin Pettersson emot studiebesök och<br />
berättar med entusiasm för besökarna<br />
om smedens liv och hantverk. Besökarna<br />
ges också möjlighet att följa tillverkningsprocessen.<br />
ANNE-CHRISTIN Pettersson designar och<br />
tillverkar konst, bruksföremål och inredningsdetaljer<br />
i järnsmide. Ässjan eldas<br />
med träkol och järnet bearbetas med hammare<br />
på ett städ. Som konstsmed är hon<br />
också formgivare och arbetar med form<br />
och funktion – från idéstadiet till färdig<br />
produkt. Varje föremål tillverkas för hand<br />
och blir unik, inget blir exakt likadant och<br />
sortimentet varierar med idéerna. Hon<br />
verkställer enskilda kunders önskemål<br />
liksom gamla tiders tusenkonstnärer! I<br />
samband med besök på marknader och<br />
mässor är Anne-Christin en mycket god<br />
ambassadör för <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
GENOM ATT VARA kvinna inom ett av tradition<br />
dominerat manligt område är hon också<br />
en viktig positiv förebild för unga kvinnor<br />
som vill satsa på hantverk som vanligtvis<br />
domineras av män.<br />
Nyårsfi rande på <strong>Kumla</strong> torg!<br />
Nyårstal, sång, musik, tolvslaget och fyrverkeri.<br />
Se utförligt program i lokalpress.<br />
Arrangör: Kultur- och fritidsförvaltningen.<br />
<strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008 23
Gruppförsändelse<br />
Konstsidan<br />
Text och bild: Mats Runering<br />
Konstnär: Eva Marklund<br />
(Stockholm, f. 1971 i Söderhamn)<br />
Objekt: Skulptur<br />
Titel: "Synergi"<br />
Teknik: Lackerad stålplåt med utskärningar<br />
Placering: Kvarntorpshögen<br />
År: 2008<br />
Ägare: <strong>Kumla</strong> <strong>kommun</strong><br />
I LIKHET MED MÅNGA andra unga konstnärer<br />
arbetar Eva Marklund med olika konstnärliga<br />
uttrycksmedel och skapar samtidskonst<br />
som vill sticka ut. Eva Marklund har en<br />
gedigen utbildning inom konstområdet där<br />
hon växlar mellan skulptur, foto, installation<br />
och video. Ofta blir det en relation<br />
mellan betraktaren och konstverket där betraktarens<br />
uppfattning av konstverket beror<br />
på hans/hennes stämningsläge, bakgrund,<br />
känslor, motivation och ”kunskapsryggsäck”.<br />
Ofta byter verket skepnad och får<br />
sin fulla mening utifrån hur betraktaren<br />
rör sig kring det. ”Varseblivning” är en<br />
bra benämning på den processen. Ett och<br />
samma konstverk varseblivs olika av olika<br />
människor.<br />
I MÅNGA VERK strävar Eva Marklund efter<br />
att fånga ögonblicket. Ofta handlar hennes<br />
konst om kontraster och motsatspar,<br />
inte minst i motivvalen, och om växlingen<br />
mellan öppenhet och slutenhet. Hon experimenterar<br />
med material och oprövade<br />
tekniska konstruktioner och eftersträvar<br />
enkelhet där tekniken inte får ta överhanden.<br />
KONSTVERKET ”Synergi” är som ett ”väsen”,<br />
det är lite mystik över det. Verket kan<br />
kittla betraktaren som får ut olika saker<br />
från olika synvinklar. Konstverket är<br />
skapat för just Kvarntorpshögen och Eva<br />
Marklund vill ge en stämning till platsen.<br />
Hon tycker att ett ansikte har en fi n form<br />
men det är först när betraktaren står på<br />
avstånd som han/hon upplever att verket<br />
föreställer ett ansikte med skuggor och<br />
annat som gör det levande. När vi möter<br />
en människa är ansiktet det första vi tittar<br />
på. Sedan kanske en snabb blick över hela<br />
personen innan vi återigen kastar en blick<br />
på ansiktet. Ansikten är levande och man<br />
hör ibland att ”ögonen är själens spegel”.<br />
I Synergis fall är blicken nedåtvänd vilket<br />
gör konstverket mer spännande. Buskridån<br />
bakom ”Synergi” förstärker verkets<br />
effekt. På nära håll blir verket abstrakt,<br />
man ser bara en lackerad vit skiva med<br />
sina utskärningar.<br />
Gå mot "Synergi" tills ansiktet försvinner<br />
och det bara återstår en vitlackerad stålplåt.<br />
Backa sedan och och lägg märke till när<br />
ansiktet återkommer!<br />
24 <strong><strong>Kumla</strong>n</strong> 4 2008