Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GRANEN HAR<br />
BLIVIT TRENDIG!<br />
1950-TALET<br />
– EN TID AV FRID<br />
SNÖ I MÅNGA FORMER<br />
2/ <strong>2007</strong>
JULEXTRA EXTRA!!<br />
Du får 3.000 kronor extra julrabatt när du beställer<br />
endast vibrationsplattan<br />
OBS! Gäller endast till den 20/12 <strong>2007</strong><br />
Först till kvarn...
KRÖNIKA<br />
God Jul och<br />
Gott Nytt År!<br />
Som du säkert känner till är <strong>Micasa</strong><br />
spanska och betyder ”mitt hus”. Och<br />
visst är det så att just under julen betyder<br />
hemmet och ”mitt hus” extra mycket.<br />
Ute är det kallt och mörkret vill liksom<br />
aldrig riktigt släppa taget även om det<br />
fi nns undantag med klara fi na vinterdagar.<br />
Många vill säkert likt björnen lägga<br />
sig i ide och sova sig igenom den långa<br />
natten.<br />
Sedan åratal har vi människor format<br />
om våra hem just under jultid. Pynt, skenet<br />
från levande ljus och lukter av mat<br />
som bara förknippas med julen och som<br />
vi ibland bär med oss ända från barndomen<br />
väcker speciella känslor för de allra<br />
fl esta. Under julen blir också människans<br />
behov av att kunna påverka extra tydligt.<br />
Så länge man har ork vill man bestämma<br />
hur och var adventsstjärnan ska hänga.<br />
Hos <strong>Micasa</strong> Fastigheter ska du verkligen<br />
känna dig hemma. Vi ska erbjuda<br />
boenden just för dig. För mig som ordförande<br />
i <strong>Micasa</strong> Fastigheter blir just det<br />
uppdraget extra tydligt när termometern<br />
faller och saffransdoften lockar till att ta<br />
en lussekatt till.<br />
God Jul och Gott<br />
Nytt År önskar<br />
Ewa Samuelsson<br />
(kd)<br />
Äldreborgarråd<br />
och ordförande<br />
i <strong>Micasa</strong><br />
Fastigheter<br />
Innehåll<br />
Granen står så grön och grann ....................... 4<br />
Snöfl ingans mysterium ..................................... 6<br />
Vinterblomman ................................................... 8<br />
Den nyttiga nöten ............................................. 10<br />
Minns Stockholm på 50-talet ......................... 12<br />
Möt Olof Buckard ............................................. 18<br />
Nytt tulpanmuseum öppnat ........................... 20<br />
Tea time............................................................... 22<br />
Slöjd nu och då .................................................. 24<br />
Svenskt glas i framkant .................................. 26<br />
Julkrönika .......................................................... 30<br />
Det är aldrig för sent för vårkänslor ........... 32<br />
Som man tänker blir det ................................. 34<br />
Stavgång för hälsan ......................................... 36<br />
Julens Stockholmsevenemang ...................... 38<br />
Tips på härlig julläsning ................................. 40<br />
Korsord ............................................................... 42<br />
Omslag: Olof Holdar<br />
<strong>Trivsel</strong> ges ut av <strong>Micasa</strong> Fastigheter AB, Rosenlundsg 44 B, Box 172 11, 104 62 Stockholm, telefon 08-508 360 00.<br />
Redaktör: Maria Ehn-Notrica, tel 08-508 360 12. Medarbetare i detta nummer: Karin Bergh, Yvonne de Geer,<br />
Ingrid Eiritz, Vincent Karlsson, Lisa Lindqvist, Anna Nordlund, Susanne Stenhammar, Isabelle Swahn, Eva Wase.<br />
Produktion: AB Grafi sk Stil. Tryck: VTT Grafi ska.<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter ingår i koncernen Stockholm Stadshus AB
PYNTAT & FINT<br />
Granen<br />
har blivit trendkänslig<br />
Alla är vi väl förtrogna med granens roll som stämningsskapare i juletid.<br />
Hur den ska prydas råder det däremot bestämt delade meningar om. Och aldrig förr har<br />
valmöjligheterna varit så många. Granen har blivit en trendbarometer.<br />
Att vi har starka åsikter om hur granen ska<br />
se ut vet den som tjuvlyssnar till diskussionerna<br />
som försiggår kring hyllorna för julpynt<br />
i stadens varuhus. Även den som van-<br />
Lite historik<br />
• Julgransseden har vi, som så många andra<br />
jultraditioner, lånat från Tyskland.<br />
• Från mitten av 1700-talet förekom granen hos<br />
adelsfamiljer i Sverige. Först vid 1800-talets<br />
slut blev den allmän sed i landet.<br />
• En av de första julgranarna vi känner till var<br />
klädd med saffranskringlor och fanns på<br />
Stora Sundby i Sörmland 1741.<br />
4<br />
ligtvis inte tycker så mycket släpper fram de<br />
bestämdaste uppfattningar om kulors vara<br />
eller inte vara.<br />
Maria Anetoft, inköpsansvarig för julpynt<br />
på Åhléns, har defi nierat tre kategorier av<br />
julpyntshandlare.<br />
– Vi har de traditionella, de eleganta och de<br />
populistiska. Att välja julgransprydnader är<br />
ett uttryckssätt idag, granen visar vem du är.<br />
Lila och svart i år<br />
Enligt Maria Anetoft föredrar de traditionella<br />
halm och hantverk, de eleganta vill sätta<br />
guldkant på tillvaron med vitt och silver<br />
medan de populistiska tar ut svängarna och<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
Visste du att…<br />
Varje år säljs cirka tre miljoner julgranar<br />
i Sverige.<br />
söker något utöver det vanliga. Absolut trendigast<br />
i år är lila och svart.<br />
Generellt är de trendhungriga först ut att<br />
se om sitt hus inför julen. De köper nytt varje<br />
år efter rådande trend. Snabbt töms hyllorna<br />
på hippa dekorationer. Medan traditionella<br />
halmföremål ofta får ligga kvar på hyllorna<br />
till dagarna precis innan jul, då deras anhängare<br />
makar sig ut för att komplettera<br />
med någon enstaka prydnad inför julafton.<br />
Julgranen måste också tillskrivas en särskild<br />
plats i rådande inredningstrender. 1950-tal,<br />
lantligt, orientaliskt, 1700-tal… Att ha en<br />
gran som passar in stilmässigt i hemmet är<br />
som grädde på moset för den inredningsintresserade.<br />
Att granen ska vara minst lika fi n som<br />
grannens är också en drivkraft för många. Här<br />
är handeln inte sen att haka på.<br />
Maria Anetoft menar att det fi nns en viss<br />
status i granen.<br />
– Vissa vill bara ha handblåsta glaskulor<br />
i sin gran, just för att få det exklusivaste<br />
och mest gedigna. Många plastkulor ser precis<br />
lika fi na ut till lägre pris, men de ger inte<br />
samma känsla.<br />
Designgranar<br />
I bjärt kontrast till statusgranen fi nns det<br />
dem som tar avstånd från gängse julpynt och<br />
väljer något helt annat. Kanske pryder de sin<br />
gran med knäckebröd eller varför inte kapsyler.<br />
Då drar granen mer åt konstnärligt håll.<br />
Designhotellet Birger Jarl har varje år en julgransutställning<br />
där modeskapare får dekorera<br />
varsin gran. Att maken till granar skulle<br />
fi nnas någon annanstans är uteslutet. Modeskaparna<br />
låter sig inte begränsas av normaliteter,<br />
här gäller det att profi lera sig.<br />
Att granens pynt följer modet, om än av<br />
det vedertagna slaget, är inte nytt. Redan på<br />
1800-talet lät sig adelsfamiljer inspireras av<br />
tidningar och böcker för att få till en ståndsmässig<br />
gran, som kunde vara rejält brokig<br />
5<br />
med pynt från Tyskland eller stilren helt i silver<br />
och vitt. I enklare hem stod enklare granar<br />
med smällkarameller, fl aggspel och ätbara<br />
pynt som pepparkakor och nötter. I de<br />
allra fattigaste hemmen kunde dekorationen<br />
bestå av hemmagjorda papperstussar.<br />
Vid sidan av prydnadsmodet är granstorlek<br />
en variabel för popularitet. Idag efterfrågas<br />
mindre, lätthanterliga granar alltmer. Trots<br />
nättare storlek kan det vara övermäktigt för<br />
vem som helst att forsla hem granen, få ner<br />
trädet i en fot och sedan näst intill slå knut<br />
på sig själv för att få upp allt pynt.<br />
Av Eva Wase<br />
Ett tips till den som inte vill släpa hem en<br />
hel gran men ändå vill ha julstämning är att<br />
skaffa en lite bordsen att ställa på köksbordet.<br />
Lätt att ta hem från affären och smidig<br />
att smycka med… Ja, det var just det. Kanske<br />
är det dags att pröva något nytt, i lila? Eller<br />
damma av det gamla pyntet från förr? Faktum<br />
är att vår gröne vän sprider stämning<br />
helt naturell, kanske med bara en stjärna i<br />
toppen.<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
VETENSKAP<br />
De fl esta tänker på snöfl ingan som stjärnformad men andra varianter är nål-, stav- och<br />
plattformade.<br />
Fall julesnö!<br />
De fl esta av oss drömmer väl om en vit jul, en jul med vita fl ingor som sakta<br />
singlar ner från himlen. En jul där snön lyser vit på fur och gran, för att tala med skalden<br />
Viktor Rydbergs ord. Tillblivelsen av en snöfl inga och dess resa från himlen ner till<br />
jorden är en både gåtfull och fascinerande berättelse.<br />
Avdunstningen från våra hav, sjöar och fl oder<br />
avger vattenånga i luften. Så gör också växter<br />
och människor och djur. När ångan kondenseras<br />
i temperaturer under fryspunkten bildas<br />
små genomskinliga iskristaller. Att de alla är<br />
sexkantiga beror på vattenmolekylernas form<br />
och deras sätt att binda till andra vattenmolekyler.<br />
Kristallerna är lätta och svävar huller<br />
om buller bland molnen. Vindarna rycker<br />
dem än hit än dit. Undan för undan byggs<br />
kristallen på längs sina kanter och så småningom<br />
utvecklas sex armar. Under extrema<br />
förhållanden kan en snöfl inga bli mellan sju<br />
6<br />
och tio centimeter. Avgörande för hur stor en<br />
snökristall kan bli beror i huvudsak på den<br />
luftfuktighet som råder vid tillfället.<br />
Varje snöfl inga har sin unika färd från molnen<br />
till marken och ingen snöfl inga är den<br />
andra lik. Vilken form den antar bestäms av<br />
de gällande temperaturerna, som skiftar hela<br />
tiden, av vindens riktning och styrka och av<br />
molnets höjd över markytan.<br />
Nål-, stav-, platt- och stjärnformade kristaller<br />
är några av de vanligaste sexkantade formtyperna.<br />
Det är den senare formen vi tänker på<br />
när vi hör ordet snöfl inga och som vi kan hit-<br />
WAVE ROYALTY FREE/MEGAPIX
ta som logotyp lite var stans. Det är också den<br />
glittrande snöstjärnan vi sätter i granens topp<br />
till jul.<br />
Först att iaktta och upptäcka att alla snöfl<br />
ingor är sextaliga var Johannes Kepler, tysk<br />
matematiker och fi losof och den som hävdade<br />
att planeterna rör sig i ellipser runt solen.<br />
Nyåret 1611 vandrade han på Prags snöiga<br />
gator när han plötsligt upptäckte att varje<br />
snöfl inga – oavsett hur de såg ut för övrigt –<br />
har en symmetri som bygger på talet sex.<br />
Kristallografi<br />
Upptäckten beskrev Kepler i ett nyårsbrev till<br />
en vän och kom att ligga till grund för vad som<br />
så småningom kom att kallas kristallografi .<br />
Näste vetenskapsman att med blotta ögat<br />
göra noggranna beskrivningar av de magiska<br />
snöfl ingornas struktur var René Descartes.<br />
Han är kanske mest ihågkommen för sitt metafysiska<br />
uttalande Cogito, ergo sum ( Jag tänker<br />
alltså fi nns jag) och för att ha lockats av<br />
drottning Kristina till vår kalla snöiga Nord<br />
där han också dog i lunginfl ammation år 1650.<br />
Uppfi nningen av mikroskåpet i mitten av<br />
1600-talet ledde snabbt till fl er och bättre observationer<br />
av snöfl ingor. Den engelske vetenskapsmannen<br />
Robert Hooke var den förste att<br />
iaktta snöfl ingorna mikroskopiskt vilka han sedan<br />
ritade av tillsammans med allt annat han<br />
kunde fi nna. Upptäckterna publicerade han i<br />
sin berömda bok Micrographia utgiven år 1665.<br />
Första fl ingan på bild<br />
Den första boken helt tillägnad snöfl ingor;<br />
Cloud Crystals: A Snow-Flake Album publicerades<br />
1864. Författare var Frances Knowlton<br />
Chickering. Om henne vet vi inte mycket<br />
förutom att hon var ministerfru och hade ett<br />
skarpt öga till snöfl ingor som hon iakttog under<br />
Maines långa vintermånader. Hon undersökte<br />
snökristallerna när de föll på hennes<br />
fönsterbräda vilkas form hon sedan kvickt<br />
skar ut i papper.<br />
Wilson Bentley, en bonde och amatörfotograf<br />
från den lilla staden Jericho i delstaten<br />
Vermont, lyckades med sin kamera<br />
fånga sin första snöfl inga. Året var 1885. Under<br />
sin livstid fotograferade han över 5 000<br />
7<br />
snö fl ingor varav 2 000 fi nns med i hans bok<br />
”Snow Crystals (1931).<br />
Snöfl ingornas symmetri och det faktum att<br />
de sex armarna var och en utvecklar samma<br />
utsirade form har förbryllat forskarna. En<br />
som i hög grad har bidragit till att förstå hur<br />
det går till var den japanske kärnfysikern<br />
Ukichiro Nakaya. Han var den förste att göra<br />
ett detaljerat och systematiskt studium av<br />
snöfl ingor under 1930-talet. Genom att framställa<br />
syntetiska snökristaller i sitt laboratorium<br />
bidrog han till förklaringen hur snöfl<br />
ingorna får sin form.<br />
Även om mycket är sagt och skrivet om<br />
snöfl ingor återstår mycket att förklara om deras<br />
gåtfulla tillblivelse. Forskning pågår.<br />
Nästa gång det snöar tänk på att det fi nns<br />
en del av dig i varje snöfl inga. Varje gång du<br />
andas ut bildas vatten i luften som i sin tur<br />
faller ner som regn eller snö. Fall julesnö!<br />
Av Ingrid Eiritz<br />
Källa: Kenneth Libbrecht, The Snowfl ake<br />
Winter´s Secret Beauty
VÄXTRIKET<br />
Julrosen<br />
kommer med hopp om vår!<br />
När mörkret ligger tungt omkring oss och solljuset slocknar allt tidigare på dagen<br />
tittar julrosen, Helleborus Niger, fram ur snön, som för att visa att våren inte är långt borta.<br />
Denna ljuva och bräckliga ros som har kraft att forcera frusen mark kommer med<br />
hopp om ljus och liv mitt i den mörkaste vintern.<br />
Julrosor är ett släkte med 21 arter perenna<br />
växter samt en mängd hybrider, ofta odlade i<br />
trädgårdar. Trots det svenska namnet så tillhör<br />
inte arten rosväxterna utan ranunkelväxternas<br />
familj. Julrosen härstammar från Europa<br />
och är främst utbredd på Balkanhalvön<br />
men växer även vilt i Storbri tannien, Spanien,<br />
Portugal, Rumänien och Ukraina. I Sverige förekommer<br />
Klockjulrosen naturaliserad. Dess<br />
8<br />
ursprung är anledningen till den onaturliga<br />
blomningsfasen mitt i vintern. Växten behöver<br />
mycket fukt och somrar na har varit för torra<br />
och heta för den kräsna julrosen. Det är först<br />
mot vårvin tern som det fi nns till räckligt med<br />
fukt för att rosen ska kunna blomma. Är vintern<br />
mild i Sverige kan vi se den tappra växten<br />
slå ut redan i december även om det är<br />
vanligast att den står i blom något senare.<br />
JAN GRAHN/N – NATURFOTOGRAFERNA
Det fi nns många legender och myter som<br />
kretsar kring denna fascinerande växt men<br />
ett faktum är att julrosen odlades av antikens<br />
greker och romare. Den användes som<br />
kräk- och laxermedel. Precis samma användningsområde<br />
har den haft senare i Norden.<br />
Växten har även ansetts ha en effekt mot<br />
galenskap och tungsinthet. Den vanligaste<br />
sorten av julros (Helleborus Niger) har en<br />
mycket giftig rot och av den har man även<br />
framställt varggift och nyspulver. Detta har<br />
lett till att växten kallats för ”svart pustrot”,<br />
där svart är en direktöversättning från det<br />
latinska ordet niger och syftar således på rotens<br />
färg. Själva namnet på rosen är grekiska<br />
och betyder ”giftig föda”.<br />
Jesusbarnet i Betlehem sägs ha fått en julros<br />
som gåva av en mycket fattig herdinna.<br />
Då hon inte hade någon present att ge bort<br />
började hon gråta och på den platsen där<br />
hennes tårar föll ner sprang snart en fantastiskt<br />
växt till liv. Julrosen ansågs även kunna<br />
frambesvärja demoner inom häxkonsten.<br />
Dekorativ skönhet<br />
Den mystiska julrosen är en lättskött trädgårdsväxt<br />
som trivs bäst i halvskugga men<br />
även om man inte har tillgång till en liten<br />
täppa utanför ytterdörren så kan man njuta<br />
av blomman. I en välsorterad blomsterhandel<br />
är chansen stor att julrosen fi nns till försäljning.<br />
Då blommorna gärna nickar en aning<br />
är ett tips att låta dem fl yta uppåtvända i en<br />
skål med vatten.<br />
Thord Ohlsson, ägare av ”Ulriksdals trädgård<br />
på Kivik” tillsammans med Carina Larsson,<br />
är specialist på julrosor och menar att<br />
växtens popularitet har varit ökande sedan<br />
slutet av 1800-talet då den vita julrosen slog<br />
igenom stort.<br />
– Julrosor har alltid fascinerat människor,<br />
säger Thord Ohlsson. Dels för att de är de första<br />
som blommar i trädgården. Man går och<br />
väntar på att något ska hända och plötsligt<br />
sticker de upp ur snötäcket. Sedan fi nns rosen<br />
i väldigt många färger också. Det är en<br />
spännande mångfald.<br />
Av Isabelle Swahn<br />
9<br />
Vart vill du åka? – Kryssa för!<br />
Hurtigruten<br />
– kanske världens<br />
vackraste resa...<br />
Avresa: 2/5, 7/5, 9/6, 15/8,<br />
23/8, 8/9.<br />
Reslängd: 5 dagar.<br />
Pris: Från 6.585:-<br />
Lofoten<br />
– höga berg och djupa<br />
fantastiska fjordar<br />
Avresa: 4/8.<br />
Reslängd: 7 dagar.<br />
Pris: Från 7.995:-<br />
Holland<br />
– blommor, väderkvarnar<br />
och träskor<br />
Avresa: 17/4, 24/4* och 27/4.<br />
* Blomsterkarnevalen<br />
Reslängd: 6 dagar.<br />
Pris: Från 6.995:-<br />
Bodensjön<br />
– blomsterparadiset<br />
på ön Mainau<br />
Avresa: 1/6.<br />
Reslängd: 8 dagar.<br />
Pris: Från 7.975:-<br />
08-552 42 000 • info@poolresor.se
ÄTBART<br />
10<br />
Nöten<br />
till vardag och fest<br />
Krispiga, välsmakande och<br />
nyttiga är nötter ett självklart<br />
inslag i många länders matkultur.<br />
I Sverige har traditionen<br />
länge varit att äta nötter till jul.<br />
Idag har nötter av alla de slag<br />
en plats även i vår vardag.<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
Ända sedan jägarsamhället har nötter varit<br />
nyttig föda för oss människor. Fyllda av<br />
nyttiga fetter, mineraler och vitaminer skyddar<br />
de bland annat mot hjärt- och kärlsjukdomar.<br />
Att fettet skulle göra oss tjocka förefaller<br />
osant, undersökningar visar att så inte är<br />
fallet. Kanske för att nötterna ger mättnadskänsla<br />
vilket gör att vi äter mindre av annat<br />
när vi byter ut en del av kosten mot nötter.<br />
I Sverige har vi av tradition plockat fram<br />
de hårdknäckta små godsakerna till jul, tillsammans<br />
med den obligatoriska nötknäckaren.<br />
Vem har inte kämpat med att knäcka<br />
precis lagom hårt för att få njuta en hel nöt, istället<br />
för att pillande skilja nötbitar från skalbitar.<br />
Handen på hjärtat har vi kanske inte<br />
alltid ätit dem för smakens skull. Att knäcka<br />
nötter är ett tidsfördriv som hör julen till.<br />
Tusenårig tradition<br />
I länder som Iran, där nötter har en tusenårig<br />
tradition, äts de på annat vis. En medelfamilj<br />
kan göra av med fyra kilo skalade valnötter<br />
på en månad. Förutom som viktig<br />
ingrediens i bakverk och maträtter har varje<br />
hem en blandning av skalade nötter och frön<br />
till hands att bjuda förbipasserande gäster på.<br />
Naghmeh Kamoosh kommer ursprungligen<br />
från Iran och har bott i Sverige i 21 år. Hon<br />
drar en parallell till svenska fruktfat och förklarar<br />
att i Iran är nötterna lika obligatoriska<br />
som frukten.<br />
Bästa blandningen<br />
– Vi plockar åt oss några nötter när vi blir<br />
sugna. Vi bjuder våra gäster på te, frukt och<br />
nötblandning hellre än kakor. Att alltid ha en<br />
skål med nötter beredd som bjudmat är en<br />
tusenårig tradition. Dessutom sägs de vara<br />
så stärkande för hälsan.<br />
Vilka nötter föredrar då Naghmeh Ka-<br />
Bröd med fetaost och valnötter<br />
25 g jäst 5 dl vatten 2 msk olja Vetemjöl – Fetaost Valnötter Hackad lök<br />
11<br />
moosh? Hon förklarar att en god blandning<br />
kan bestå av valnöt, pistagenöt, cashew, mandel<br />
och dessutom frön som solrosfrön. För<br />
smakens skull rostas de lätt. Allra vanligast i<br />
Iran är valnöten. Valnötsträd växer i princip<br />
överallt. När hon bodde i Iran var överfl ödet<br />
av valnötter i skördetid påtagligt.<br />
– Man gav bort korgar med färska valnötter,<br />
och även pistagenötter, precis som vi här i Sverige<br />
skänker bort äpplen och plommon på höstkanten.<br />
Men det var då för tjugo år sedan. Idag<br />
har tillgången på nötter begränsats i Iran.<br />
Förvara i kylskåp<br />
Medan utbudet minskat i Iran har tillgången<br />
ökat i Sverige. I butikernas hyllor hittar vi<br />
olika sorters nötter året om, att använda som<br />
tilltugg, godis, i matlagning eller i bakverk. Infl<br />
uenserna från andra kulturer har ökat vår<br />
kunskap om hur vi kan använda nötterna.<br />
Naghmeh Kamoosh tipsar om att de ska<br />
förvaras i kylskåp i en tät burk och konsumeras<br />
inom en månad eftersom de är färskvara,<br />
även om de är torkade. Själv köper hon inte<br />
nötter som är förslutna i påse eller i burk,<br />
även om kvalitén generellt är god i livsmedelsbutikerna.<br />
– Jag vill känna doften av dem och smaka<br />
på dem för att vara säker på att de håller<br />
god kvalitet. Valnötter ska till exempel dofta<br />
friskt, vara ljusa i färgen och inte så skrynkliga.<br />
Ju mörkare och skrynkligare de är desto<br />
äldre är de.<br />
Hon tillägger att hon bara köper skalade<br />
nötter, att skala så stora mängder som hon<br />
gör av med skulle ta för mycket tid. Nötterna<br />
ska vara så färska som möjligt. Hon får något<br />
drömskt i blicken när hon pratar om de<br />
nyskördade nötterna hon minns från Iran,<br />
mjuka och frasiga – en delikatess.<br />
Av Eva Wase<br />
Gör degen och låt den jäsa 30 minuter.<br />
Klappa ut till platta bitar. Strö över valnötshalvor och tryck till dem så de fastnar. Strö över feta ost och<br />
den hackade lätt frästa löken. Jäs 30 minuter igen och grädda i 200 graders varm ugn.
ÅTERBLICK<br />
En Kobratelefon från<br />
LM Ericsson var ett måste.<br />
12<br />
FOTO: KW GULLERS©NORDISKA MUSEET
det fridsamma<br />
1950-talet<br />
decenniet<br />
1950-talet framstår som en fridsam parentes mellan ett krigiskt 40-tal och ett<br />
upproriskt 60-tal. Optimism och framtidstro var honnörsord. Samförstånd och samarbete<br />
präglade samhällsutvecklingen. Välfärd ersatte fattigdom. Folkhemmets glansperiod<br />
inleddes och Stockholm växte så det knakade.<br />
I oktober 1950 köade stockholmarna för att få<br />
vara med om invigningen av den första tunnelbanelinjen<br />
Slussen–Hökarängen (17 minuter)<br />
och få en gratis premiärtur. Slagsmål<br />
om platser i de gröna vagnarna spräckte tidtabellen<br />
med stora förseningar som följd. (Låter<br />
det där med försening bekant?)<br />
Slagsmål utbröt också en månad senare på<br />
Stockholms gator vid begravningen av 92-årige<br />
kung Gustav V – i folkmun kallad ’V-Gurra’.<br />
Alla ville betitta sorgetåget som drog från<br />
slottet till Riddarholmskyrkan. Ingen svensk<br />
kung hade blivit så gammal och regerat så<br />
länge. En epok var slut.<br />
Fridfull Kungsträdgård<br />
Vid den här tiden hade Stockholm ännu småstadens<br />
karaktär. Innerstadens hjärta var<br />
Klarakvarteren som sträckte sig från Vasagatan<br />
till Stureplan där de blå spårvagnarna<br />
och de röda trådbussarna möttes. Flanörstråket<br />
gick längs Strandvägen, Hamngatan<br />
och Kungsgatan, där herrn lyfte sin hatt till<br />
hälsning och damen elegant viftade med behandskad<br />
hand. På Dramatentrappan satt<br />
fl ickorna och solade sig i dåtidens solarium<br />
”Rivierasol” – en kartongbit med aluminiumpapper<br />
som enligt reklamen gjorde användaren<br />
”brun som en neger”. Kungsan var en<br />
fridfull lekplats med sandlådor och barnen<br />
tilläts plaska i Molins fontän.<br />
På Drottninggatan stövlade varje dag stans<br />
kändaste original, den lärde Ernst Thörnberg,<br />
ut från Frälsis med väldiga bomullstus-<br />
13<br />
ÅTERBLICK<br />
sar i öronen på väg till Kungliga Biblioteket.<br />
Året om bar han vinterrock och pälsmössa på<br />
grund av bacillskräck. Hans minnessten kan<br />
ses på Klara kyrkogård.<br />
Den här idyllen fi ck ett abrupt slut när cityplanen<br />
för Stockholm började genomföras.<br />
Med tunnelbanan som murbräcka och med<br />
nya expropriationsregler maldes en 300-årig<br />
struktur ned. Bebyggelsen i Klara revs utan<br />
50-talet blev förorternas decennium; Bagarmossen,<br />
Bandhagen, Blackeberg, Fruängen<br />
och Rågsved växte fram.<br />
FOTO: KARL HEINZ HERNRIED©NORDISKA MUSEET
ÅTERBLICK<br />
En familj bänkad framför TV:n som lanserades 1954.<br />
urskillning. Hötorgscity blev det nya citys<br />
kärna och invigdes våren 1959.<br />
Samtidigt växte välfärdssamhället fram i de<br />
nybyggda förorterna utefter T-banelinjerna: Bagarmossen,<br />
Bandhagen, Blackeberg, Fruängen,<br />
Rågsved och fl era andra. Sonya Hedenbratt<br />
sjöng i Hasse & Tage-revyn Gröna Hund: ”Min<br />
dröm om lycka i sammanfattning är Rågsved./<br />
Åtta trappor. Fyra rum. Två barn. En man./Och<br />
ja’!/En frysbox. Åttiliters. Det e bra!”<br />
Ja, det blev inne att bo i ”förstad” (som förorten<br />
då kallades) där trean ersatt tvåan som<br />
standardlägenhet. Här skulle det goda livet<br />
för den moderna människan förverkligas. Ett<br />
lämmeltåg av hyresgäster lämnade innerstans<br />
slitna och trånga hus för förortens moderna<br />
och välutrustade. I hyran ingick centralvärme,<br />
varmvatten, kylskåp, badrum,<br />
fasta garderober, balkong och sopnedkast.<br />
– Badrummet är ju rena fi lmstjärnelyx-<br />
14<br />
en, tyckte en belåten hyresgäst i en intervju<br />
i Stockholms-Tidningen, som tidstypiskt nog<br />
presenterade henne som ”en rekorderlig hemmafru”.<br />
Men om den moderna SB-butiken,<br />
d v s Snabbköpsbutiken, tyckte inte den rekorderliga:<br />
– Det är kolossalt bra att kunna gå runt<br />
och välja själv. Men att sen behöva stå och<br />
köa framför de två enda kassorna är förskräckligt<br />
tålamodsprövande! Snabbt går det<br />
ju inte alls!<br />
Handeln tog åt sig, döpte snabbt om SB till<br />
Självbetjäningsbutiker och införde fl er kassor.<br />
Fladdermusfåtölj och kobratelefoner<br />
Ironiskt nog fyllde och fi rade Stockholm 700<br />
år 1953 just när dess invånare som bäst var<br />
i färd med att överge den för ”vischan”, som<br />
förorten kallades i folkmun. 1955 passerade<br />
förorterna innerstaden i folkmängd. Största<br />
FOTO: KARL HEINZ HERNRIED ©NORDISKA MUSEET
magneten var ABC-förstaden Vällingby. ABC<br />
stod för Arbete, Boende och Centrum på samma<br />
plats. Ingen skulle längre behöva åka in<br />
till innerstan för att shoppa och jobba. Invigningen<br />
av Vällingby Centrum 1954 blev en<br />
succé och folkfest. DN skrev:<br />
”Trångt som på Stortorgets julmarknad,<br />
överfyllda T-banetåg i skytteltrafi k med<br />
25 000 passagerare i vardera riktningen, parkerade<br />
bilar kilometervis!”<br />
Modern miljö fordrar modern design. Inspirerade<br />
av sitt diskställ skapade arkitektparet<br />
Strinning 50-talets populäraste möbel Stringhyllan,<br />
den utbyggbara bokhyllan med hyllor<br />
upphängda på plastöverdragna metalltrådar.<br />
Fladdermusfåtöljen och telefonen Kobra introducerades<br />
och blev kult redan då. Teak var<br />
poppis och bordsskivan stod helst på metallben.<br />
I köket regerade ”designprinsen” Sigvard<br />
Bernadotte med sina folkligt enkla plastbyttor.<br />
Hushållsmaskinerna gjorde sitt intåg – årets<br />
julklapp 1957 var det elektriska våffeljärnet.<br />
I vardagsrummet skedde ett paradigmskifte<br />
hösten 1954 då ”Flimmerburken”, alias TVapparaten,<br />
gjorde sin entré. Öknamnet slog<br />
rot fredagen den 29 oktober då stockholmarna<br />
skockades framför radioaffärernas skyltfönster<br />
där TV-apparater fl imrade fram Radiotjänsts<br />
första ”riktiga” TV-utsändning på<br />
15 minuter. Uppståndelsen var enorm. Det<br />
skulle dröja ytterligare fyra år innan det första<br />
nyhetsprogrammet Aktuellt sändes. Året<br />
därpå red bröderna Cartwright in i rutan där<br />
också Ria Wägner vinkade och blev kändis.<br />
Biltätast i världen 1954<br />
I medeltal satt tolv stockholmare framför varje<br />
teve. Trängseln i vardagsrummet var ekonomiskt<br />
betingad. En TV-apparat kostade i<br />
början ca 2 000 kr – att jämföra med en genomsnittlig<br />
arbetarlön på 750 kr. Det stora<br />
genombrottet för TV kom när Sverige var arrangör<br />
för 1958 års VM-slutspel i fotboll och<br />
fi nalmatchen gick på Råsunda. Försäljningen<br />
steg då till hysteriska höjder – från 10 000<br />
till 120 000 TV-apparater på ett år!<br />
Samma försäljningskurva uppvisade statussymbolen<br />
– Bilen. 1950 rullade 252 000<br />
bilar i vårt land – 1959 hade de ökat till en<br />
15<br />
Novelltävling!<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter utlyser en novelltävling.<br />
Enda kravet för att få vara med är<br />
att du är hyresgäst hos <strong>Micasa</strong> Fastigheter.<br />
Novellerna bedöms av en jury och det<br />
vinnande bidraget kommer att publiceras<br />
i tidningen <strong>Trivsel</strong> i juni 2008.<br />
Novellen får inte vara längre än 1 000<br />
ord, vilket motsvarar 6 000 tecken eller<br />
fyra maskinskrivna sidor med dubbelt<br />
radavstånd. Det är tillåtet att lämna fl era<br />
tävlingsbidrag.<br />
Så har du något att berätta, fatta<br />
pennan och låt fantasin fl öda eller gräv i<br />
minnenas arkiv och ta chansen att bli<br />
publicerad!<br />
Tävlingsbidragen ska senast<br />
1 mars 2008 skickas till:<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter, Att: Maria Ehn-Notrica,<br />
Box 17211, 104 62 Stockholm eller via<br />
e-post till maria.ehn@micasa.se<br />
Glöm inte att ange ditt namn<br />
och telefonnumer.
ÅTERBLICK<br />
miljon. 1954 var faktiskt Sverige per capita<br />
biltätast i världen och det stals fl er bilar i<br />
Stockholm än i Paris och London! Stockholm<br />
var först i världen med att 1957 introducera<br />
kvinnliga parkeringsvakter som snabbt<br />
fi ck öknamnet Lapplisorna (efter sångidolen<br />
Lapplisa från Lappland).<br />
Deras hatobjekt var raggarna som i sina<br />
stora amerikanska bilar modell äldre korkade<br />
igen Stockholms gator på sina raggarrundor.<br />
Bilarna körde i snigelfart och dubbla fi -<br />
ler nerför Kungsgatan med rock’n’roll i radion<br />
och Davy Crockettsvansar i radioantennerna.<br />
Rundan fortsatte sen Birger Jarlsgatan–Tegnérgatan–Sveavägen<br />
tillbaka till Kungsgatan.<br />
Gemene man kände sig oerhört provocerad.<br />
Tonåringen föds<br />
Ungdomsrevolten låg i luften. Tonåringen<br />
föddes och skaffade sig en egen identitet,<br />
egen klädstil, egen musik, egna gäng som<br />
ibland urartade till ligor. Ökänd var Spiltaligan<br />
på Östermalm vars medlemmar blev<br />
rikskända när de stal kollekten i Hedvig Eleonora<br />
kyrka och halsade starköl på Strandvägen<br />
premiärdagen 1955 då motboken slopades<br />
och starkölet introducerades. Den dagen<br />
såldes 395 000 fl askor starköl enbart i Stockholm!<br />
Vuxenvärlden förfasade sig över ”rotlös<br />
ungdom på glid” som också blev temat i<br />
många fi lmer. När den berömda amerikanska<br />
fi lmen ”Vänd dem inte ryggen” (med Bill Hayles<br />
”Rock around the clock”) premiärvisades<br />
1955 på Rigoletto på Kungsgatan skrev Morgon-Tidningens<br />
recensent irriterat om ”dessa<br />
rotlösa halvstora slynglar med skolsalen till<br />
tummelplats och gatan till jaktmark”.<br />
De rotlösa stred också sinsemellan. Raggaren<br />
och hans ”kusin” mc-knutten, som var<br />
stolta bärare av en proletär profi l, hade en gemensam<br />
antagonist – dixiesnubben. Denne<br />
återfanns bland läroverksungdom som gillade<br />
jazz och spisade dixieland på Gazell Club i<br />
Gamla Stan.<br />
Raggare och knuttar körde rock’n’roll på<br />
stamlokuset Cupido på Roslagsgatan.<br />
Knutten bar jeans och skinnpaj och hans<br />
tjej spättan svängde sig i jättevid rock’n’roll-<br />
16<br />
Även de kvinnliga tonåringarnas mode präglades<br />
av knuttar, raggare eller dixiesnubbar.<br />
kjol. En dixie bar duffel och hans tjej tweedkjol<br />
plus skor med enorm rågummisula, Farah<br />
Diba-frisyr som såg ut som en hövolm och<br />
en behå som gav henne en toppig bystprofi l.<br />
Siv Malmkvist och Snoddas<br />
Dixiesnubbens husgud var ”den sjungande<br />
rotborsten” Tommy Steele (vilket syftar på<br />
hans frisyr), knuttens var f d chauffören Elvis<br />
Presley. När Bonnierägda Bildjournalen<br />
1958 gjorde en omröstning – Elvis eller Tommy<br />
– vällde det in 38 000 svar. Tommy vann<br />
med en hårsmån och dixietjejerna tjöt i extas<br />
när Tommy sedan kom och sjöng i Eriksdalshallen.<br />
Vuxenvärldens sångidoler var inte lika<br />
högröstade. ”Famnen full utav solsken” kvittrade<br />
Thory Bernhards, Siv Malmkvist fl öjtade<br />
om ”Augustin” och bandyspelaren Snoddas<br />
sjöng smältande om ”Flottarkärlek” hos Lennart<br />
Hyland i radiostudion på Kungsgatan<br />
8. Och vem dyker för allra första gången upp<br />
i TV julafton 1959 om inte Kalle Anka och<br />
hans vänner!<br />
Ja, på det hela taget var 50-talet mer av<br />
idyll än vånda. Det skulle bli tvärtom under<br />
det kommande decenniet då revolt och opposition<br />
blev honnörsord.<br />
Av Yvonne de Geer<br />
FOTO: ERIK HOLMÉN ©NORDISKA MUSEET
Stockholm var först i världen med att 1957<br />
introducera kvinnliga parkeringsvakter som<br />
snabbt fi ck öknamnet Lapplisorna.<br />
Tjejextas på rock´n´roll-gala i Eriksdalshallen<br />
i Stockhjolm. På scenen Tommy Steel.<br />
FOTO: KARL HEINZ HERNRIED ©NORDISKA MUSEET<br />
FOTO: OLLE SEIJBOLD/SCANPIX<br />
17<br />
DET ÄR ALDRIG<br />
FÖRSENT ATT BÖRJA!<br />
Är du intresserad av att må bra, hitta motivationen<br />
och få tips och råd om hur du bäst kommer igång? Vi<br />
erbjuder dig en möjlighet att förbättra din livskvalitet<br />
och göra livet lite roligare.<br />
På F&S Stockholms 9 träningsanläggningar kan du<br />
träna jympa, spinning och styrketräning.<br />
Du kan läsa mer om våra träningsformer på hemsidan:<br />
www.sthlm.friskissvettis.se eller ring 08-429 70 00.<br />
IF FRISKIS&SVETTIS STOCKHOLM www.sthlm.friskissvettis.se<br />
Stockholms hjälpmedelsbutik<br />
500 hjälpmedel för alla<br />
STOL-LYFT<br />
Lätt manövrerad stollyft<br />
som gör det enklare att<br />
flytta en person sittande<br />
mellan olika platser i<br />
rummet. Lyften är lätt<br />
att använda utan krav på<br />
tunga lyft eller ansträngande<br />
rörelser.<br />
Förflyttningen kan ske<br />
långsamt och säkert<br />
för såväl vårdare som<br />
brukare. Lyften passar<br />
tillsammans med vanligt<br />
förekommande matbordsstolar.<br />
Maximal<br />
brukarvikt 180 kg.<br />
URIFORM<br />
URI-FORM AB 118 47 STOCKHOLM<br />
Timmermansgatan 37. Stockholm. (ingång från Högbergsgatan)<br />
Tel. 08-6402955. Fax. 6402957. T-Mariatorget buss 43,55,66.<br />
mån-tor 10-18 fre 10-16. lördag, söndag stängt.<br />
www.uriform.se
TRIVSEL PÅ BESÖK<br />
Olof Buckard<br />
och ”Galenskapens förförelse”<br />
Olof Buckard och jag träffas vid mitt köksbord för att tala om ”Galenskapens förförelse”,<br />
hans föreställning på Klara Soppteater, som gjort stor succé. Olof har en brilliant<br />
förmåga att tala om det svåra på ett lättsamt sätt. Med satirens formspråk får han<br />
oss att skratta hejdlöst åt allsköns elände – men också att<br />
fundera ett steg vidare.<br />
Olof Buckard – denne mångfasetterade och<br />
begåvade man har redan tidigare gått ut i<br />
TV och gett psykiska funktionshinder ett ansikte.<br />
Efter att han berättat om hur tvångstankar<br />
styrt hans liv, blev han engagerad i<br />
det vetenskapliga och konstnärliga rådet för<br />
Psykkampanjen.<br />
– Psykiska funktionshinder är högaktuellt.<br />
Genom att tydliggöra och ge dem ett ansikte<br />
minskas det sociala stigmata som det innebär<br />
för många människor, säger Olof Buckard.<br />
– Föreställningen handlar bland annat om<br />
tvångshandlingar, tvångsföreställningar och<br />
hypokondri, något som jag har stor erfarenhet<br />
av, fortsätter Olof.<br />
Föreställningen kretsar kring två stora<br />
frågor: ”Är det en slump att så många framgångsrika<br />
personer stämplats som excentriska?”<br />
Och ”Varför ses inte maktgalenskap som<br />
något onaturligt i vårt samhälle?”<br />
Koppling till kreativitet<br />
Vi samtalar om olika slags psykiska funktionshinder.<br />
Kopplingen mellan kreativitet<br />
och psykiska funktionshinder är intressant.<br />
Professor Philip Sandblom, visar i boken<br />
”Skapande och sjukdom” att många som skapat<br />
tonkonst, bildkonst och litteratur har någon<br />
form av ”hang up”.<br />
18<br />
Vi enas om att den värsta formen av galenskap<br />
är maktgalenskap och spekulerar i vad<br />
som ligger bakom. Kanske har den sin grund<br />
i behovet av att få bekräftelse på sin egen förträffl<br />
ighet. Vilket torde bero på dålig självkänsla.<br />
Detta för med sig att man drivs av en<br />
lust att sätta sig över andra och styra dem.<br />
Maktgalenskap<br />
– Människor som inte har så värst mycket<br />
att komma med känner något slags underläge<br />
och går omkring med ganska svårartade<br />
komplex. De har ett extra ordinärt stort behov<br />
av att ta revansch för det de känner att<br />
de saknar. Att erövra en position blir då väldigt<br />
angeläget. Inom politiken är det så uppenbart,<br />
säger Olof.<br />
Jag associerar till några ord ur Bengt<br />
Sänds visa Puritanerna. ”… De fann inga förtjänster<br />
hos sig själva och sökte därför brister<br />
hos oss andra. Men skål bröder och låt dem<br />
gärna klandra…”<br />
Illa skötta psykiska funktionshinder kan<br />
ställa till enormt mycket. Det fi nns inget försvar<br />
för de våldsyttringar som skett på grund<br />
av att psykiatrin fungerat så dåligt. Men dessa<br />
bleknar ändå i jämförelse om man ser till<br />
maktgalenskapens förödande, ohyggliga verkningar.
Galenskapens förförelse<br />
Föreställningen ”Galenskapens förförelse” spelas<br />
på Klara Soppteater<br />
Av och med: Olof Buckard<br />
Musikaliskt arrangemang: Georg Riedel<br />
Regi: Ole Forsberg<br />
– Vi talar om Asberger och att det är en<br />
personlighet som vi ofta hittar inom ledarskap.<br />
Men när vi kommer till det politiska<br />
ledarskapet, då kopplar vi inte in de psykologiska<br />
bedömningarna, utan gör politiska bedömningar.<br />
Vi lämnar ”den psykiska blicken”<br />
som vi borde ha med. Vi byter terminologi och<br />
har en fl athet och sjukligt överdriven respekt<br />
för maktgalenskapen, säger Olof.<br />
Olof berättar att man vid fi losofi ska institutionen<br />
i Stockholm defi nierat president George<br />
Bush som en av vår tids stora massmördare.<br />
Han har låtit slakta fl era hundratusen<br />
människor i Irak och redan som guvernör var<br />
han den som signerade fl est dödsdomar. Sedan<br />
har han mage att påstå att han leds av<br />
Jesus. Olof citerar ett plakat i en amerikansk<br />
demonstration mot Irakkriget. På det stod<br />
det: ”Who would Jesus bomb?”<br />
Milijonbonusar<br />
Olof talar vidare om att det är vidrigt hur<br />
vi bugar och bockar för makten utan att se<br />
kopplingen till maktgalenskap. Skandiadirektörer,<br />
tunga näringslivsgubbas arvoden,<br />
miljonbonus och pensionsavtal är ohemult<br />
höga.<br />
– De proportioner det har tagit, var helt<br />
otänkbara för 25 år sedan, säger Olof.<br />
Föreställningen ”Galenskapens förförelse”<br />
är lysande och trots att den behandlar ett<br />
svårt ämne skrattar publiken så att tårarna<br />
rinner. När Olof Buckard tackar för sig vill<br />
applåderna aldrig sluta. Det har höjts röster<br />
för att sända föreställningen i TV. Min gissning<br />
är att den kommer att fortsätta spelas,<br />
länge. Mycket länge.<br />
Av Susanne Stenhammar<br />
19<br />
FAKTA<br />
Namn: Martin Olof Buckard<br />
Kulturpersonlighet, kulturjournalist, estradör, imitatör,<br />
satiriker, gästpredikant, skådespelare, diktare,<br />
samhällskritiker med mera.<br />
Född: 12 april 1933 i Alunda, i Uppsala län<br />
Bor: Lägenhet på Lidingö<br />
Beundrar: Sören Kirkegard, Dario Fo, Nelson<br />
Mandela, Harold Pinter, Michael Moore och<br />
John Berger. Beundrar kvinnorna!<br />
FOTO LEIF R JANSSON/SCANPIX
VÄXTRIKET<br />
Folkkär tulpan<br />
har fått eget hus<br />
På Tulpanens Hus i Åkeshov ges plats för gröna skönheter. Färgsprakande tulpaner,<br />
sagolika pelargoner och vackra amaryllisar arrangeras i frodiga utställningar utifrån<br />
säsong. Ett besök ger rofylld stund i blommig famn.<br />
Tulpanens Hus är ett litet museum där tulpanen<br />
står i centrum. Även om blommande<br />
tulpaner inte visas året om märks alltid inspirationen<br />
från den omtyckta blomman i<br />
Om tulpanen<br />
• Tulpanen kommer ursprungligen från södra<br />
Euro pa, norra Afrika och delar av Asien. Trädgårdstulpanen<br />
kom till västra Europa på 1500talet.<br />
Till Sverige kom den på 1600-talet.<br />
• I Holland orsakade tulpaner på 1600-talet en<br />
börs krasch. När spekulationsmarknaden var<br />
som värst kunde en enda tulpanlök värderas<br />
till motsvarande en tredjedels normal årslön.<br />
• Populärast på 1600-talet var polkagrisrandiga<br />
och enkelblommande. Idag fi nns tulpaner i<br />
mängder av former och i alla färger utom blå.<br />
20<br />
café och presentbutik. För att museet ska<br />
blomstra hela året visas utställningar även<br />
med andra blommor.<br />
My Alverbäck, initiativtagare och ansvarig<br />
för museet, förklarar att valet av namn bottnar<br />
i att det var med tulpaner allt började. Familjen<br />
Alverbäck är tulpanodlare i tredje generationen.<br />
– Vi märkte att intresset för tulpaner hela<br />
tiden ökade. Våra växthus ute på Ekerö är<br />
inte öppna för allmänheten men samtalen<br />
från personer som ville komma på studiebesök<br />
blev allt fl er. Idén tog form att starta en<br />
mötesplats öppen för alla som vill se, lära om<br />
och uppleva tulpaner.<br />
Jakten på lokal drog igång och när drömlokalen,<br />
det gamla orangeriet vid Åkeshofs<br />
slott, blev ledig för ett drygt år sedan, föll det<br />
sig naturligt att dra igång Tulpanens Hus.<br />
FOTO: TULPANENS HUS
Tanken är att museet ska vara ett utfl yktsmål<br />
som ger en minnesvärd upplevelse kopplad<br />
till blommor. Läget precis intill Åkeshofs<br />
slottspark och Judarns naturreservat erbjuder<br />
dessutom fi na strövområden och något<br />
så ovanligt som ett arboretum, en skogsträdgård,<br />
med träd från hela Sverige.<br />
Ännu menar My Alverbäck att verksamheten<br />
på Tulpanens Hus är i sin linda. Planer<br />
fi nns på att locka en keramiker som drejar<br />
krukor och bygga vidare på kulturutbudet.<br />
Redan idag hänger lokala konstnärer ut i caféet,<br />
gemensamt för konsten är blommotiven.<br />
Museet förenar utställningar med blom-<br />
och lökförsäljning, där strävan är att ge ett<br />
personligt bemötande och kunskap om växterna.<br />
– Vi tar oss tid och berättar om växterna.<br />
Mötet är viktigt för oss. Många som kommer<br />
hit kanske inte träffar så många fl er personer<br />
under dagen. För dem är den sociala kontakten<br />
extra betydelsefull.<br />
Besökarna är mestadels kvinnor över 50<br />
som träffar väninnan eller som lämnar maken<br />
i caféet medan hon går och tittar på<br />
blommorna. Besökare i arrangerade bussturer<br />
från äldreboenden är också vanligt. Lokalerna<br />
är tillgängliga för rullatorer och rullstolar.<br />
My Alverbäck nämner även att utbrända<br />
hör till stamgästerna.<br />
– De kommer hit för att få ro i sinnet och<br />
energi av blommornas färger och växtkraft.<br />
Att sitta i caféet här i växthuset som badar i<br />
ljus är också välgörande under årets mörka<br />
månader.<br />
Blomsteråret på Tulpanens Hus<br />
Responsen från besökarna har varit väldigt<br />
positiv under året som gått. Utvecklingen har<br />
gått snabbare än förväntat. My Alverbäck<br />
menar att attraktionerna i västerort är få och<br />
suget stort efter ett trevligt ställe att gå till<br />
för en minnesvärd upplevelse. Visionen är att<br />
skapa en blomstrande oas i västerort, ett givet<br />
utfl yktsmål för stockholmarna.<br />
I mitten på januari slår den stora tulpanutställningen<br />
upp dörrarna. Fram till slutet<br />
på april kan besökare uppleva hundratals<br />
sorters tulpaner, både gamla historiska och<br />
21<br />
Så hittar du dit<br />
Tulpanens Hus ligger på Åkeshovs gårdsväg<br />
precis intill tunnelbanestationen Åkeshov. Med<br />
bil från stan: följ Drottningholmsvägen förbi<br />
Brommaplan längs Bergslagsvägen mot Vällingby.<br />
Sväng vänster vid Åkeshov.<br />
nyare. Färgerna går från rosa och rött i januari<br />
till gult mot senvåren och påsken. Chans<br />
fi nns också att lära om tulpanens alla stadier<br />
från lök till utblommad blomma. För den som<br />
vill skapa sin egen bukett fi nns möjlighet till<br />
självplock.<br />
Efter påsken stillar sig vår hunger efter<br />
tulpaner. Då följer utställningar med pelargoner,<br />
fuchsia, saint paulor, orkidéer och till jul<br />
julstjärnor och amaryllisar.<br />
Årets julutställning Julens juveler pågår<br />
till och med 16 december.<br />
Av Eva Wase<br />
FOTO: TULPANENS HUS
KROPP & SJÄL<br />
Tea-Time!<br />
te för kropp och själ<br />
Vad kan vara mer njutningsfullt än en värmande kopp te med mycket smak och<br />
välgörande egenskaper? Tekulturen blomstrar av liv och trender och det dyker ständigt upp<br />
nya teer, smaker och sätt att tillreda dem på. En välsorterad svensk tebutik erbjuder<br />
en rik fl ora av tesorter och allt fl er upptäcker vad te kan ge i form av njutning,<br />
smak och välbefi nnande. Låt dig inspireras…<br />
Vernon Mauris är mannen bakom Söderblandningen.<br />
Det enormt populära teet föddes<br />
ur ett misstag Vernon Mauris begick för<br />
nästan 30 år sedan. Ett mycket lyckat misstag<br />
visade det sig vara. Historien utspelar sig<br />
en dag när Vernon riktigt förbannad och kärlekskrank<br />
skulle tillreda sitt te.<br />
Oavsiktligt blandade han, eller snarare tappade<br />
han ingredienserna i en enda röra.<br />
22<br />
Förargad gick han hem och lämnade röran<br />
bakom sig. Några dagar senare packade hans<br />
medarbetare det i påsar och sålde det som<br />
”Misstagsblandning”. Det blev allt populärare,<br />
och som en hyllning till Söder i samband<br />
med Hornsgatans dag, byttes namnet till Söderblandning.<br />
Idag exporteras teet till stora<br />
delar av världen. Det fi nns många kopior men<br />
originalet fi nns på Stockholm Tea Centre.<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
Mannen bakom Söderblandningen Vernon<br />
Mauris på Stockholm Tea Centre har arbetat<br />
med te i 40 år<br />
Grönt te. Grönt te sägs öka ämnesomsättningen<br />
och kan därmed underlätta viktnedgång<br />
och påstås verka lugnande. Grönt te<br />
kan upplevas som lite strävt och träigt i smaken<br />
men fi nns i många smaksatta varianter<br />
såsom vanilj, hallon och citron.<br />
Rött te. Rött te är egentligen inget ”riktigt”<br />
te i traditionell bemärkelse då det produceras<br />
av bark och blad från rooibosbusken Aspalathus<br />
linearis. Det är rikt på antioxidanter och<br />
innehåller inte koffein.<br />
Vitt te. Bladen till vitt te skyddas mot solljus.<br />
Utan ljusets hjälp bildas inte klorofyll och<br />
bladen blir vita. Det vita teet innehåller mer<br />
antioxidanter och andra näringsämnen än<br />
grönt te eftersom bladen inte behandlas<br />
lika hårt som grön te. Smaken är mild och<br />
diskret.<br />
FOTO: OLOF HOLDAR<br />
23<br />
Tefl oran blomstrar – prova dig fram bland<br />
världens alla tesorter.<br />
Jasminte. Ett te som smaksatts med jasmin<br />
genom att teet lagras tillsammans med jasminblomblad.<br />
Chai-te. Chai-te är ett smakrikt svart te med<br />
kryddig smak som vanligen serveras med<br />
varm mjölk. Smaksatt av kanel, kardemumma,<br />
koriander, peppar, nejlika och rosmarin.<br />
Blommande te. Ett blommande te är kanske<br />
inget för frukostbordet men för den som vill<br />
ha en teupplevelse utöver det vanliga. Teet<br />
vars blad är knutna i form av en boll läggs<br />
direkt i koppen eller glaset och över hälls<br />
kokhett vatten. Ur bollen vecklas en vacker<br />
blomma ut och fi nast resultat får du genom<br />
att lägga bollen i en stor genomskinlig glaskopp<br />
eller glaskanna.<br />
Av Karin Bergh<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
KONST & HANTVERK<br />
slöjdtekniker<br />
Gamla<br />
får renässans – eller försvinner<br />
Att arbeta med händerna skänker stor glädje. Många har slöjd som<br />
fritidsintresse. Ofta är det för tidskrävande att ha som födkrok. Därför är det många<br />
slöjdtekniker som faller i glömska. Korgfl ätning, täljning och luffarslöjd är sådana exempel.<br />
Men det kulturbevarande arbete som hemslöjdskonsulenterna ägnar sig kan också<br />
leda till att vissa slöjdtekniker får renässans.<br />
Visste du att ryan ursprungligen inte användes<br />
som matta? Fram till mitten av 1800-talet<br />
var dagens ryamatta i själva verket ett<br />
värmande täcke som vändes med lurvet nedåt.<br />
”Baksidan” var ofta vackert mönstrad.<br />
Man har till och med hittat fragment av ryor<br />
i Vasaskeppet. Det var vad besättningen hade<br />
i sina kojer.<br />
Ryan som matta hade sin glansperiod under<br />
1950- och 1960-talen. Det var inte ovanligt<br />
för nygifta par att knyta en matta tillsammans<br />
till det gemensamma hemmet. På<br />
1970-talet förlorade ryan i popularitet. Nu<br />
har ryamattan fått en renässans. Med största<br />
sannolikhet beror det på det inventerings-<br />
och utvecklingsarbete av slitryor som<br />
länshemslöjdskonsulent Eva Anderson och<br />
hennes kolleger i Ullmaprojektet började redan<br />
i mitten av 1990-talet inför kulturhuvudstadsåret.<br />
Slitryor var vanliga i Uppland, på Öland<br />
och i Sjuhäradsbygden. En slitrya är både<br />
vävd och knuten samtidigt. Tekniken gör att<br />
UPPROP!<br />
Eva Anderson genomför för närvarande en stor<br />
inventering av nålbindning. Känner du till något<br />
om nålbindning i Stockholms län? Har du sett<br />
tekniken användas eller kan du själv nålbinda?<br />
Har du något tillverkat i nålbindningsteknik? I så<br />
fall kan du kontakta länshemslöjdskonsulent Eva<br />
Anderson på telefon 08-302860.<br />
24<br />
knutarna hamnar på ”uppsidan” och baksidan<br />
blir helt slät. När inventeringen var<br />
slutförd och nya slitryor skulle tillverkas KONST & HA<br />
upptäckte Ullmagruppen att det inte fanns<br />
garner som liknande de ursprungliga. De fi ck<br />
ge sig ut och leta får som hade rätt kvalitet<br />
på ullen och spinnerskor som kunde spinna<br />
för hand i en sådan mängd som krävdes.<br />
Unga formgivare fi ck sedan uppdraget att<br />
designa nya ryor med inspiration från de<br />
gamla.<br />
– Utställningen som sedan blev resultatet<br />
har väckt stor uppmärksamhet och turnerat<br />
runt Sverige i många år, säger Eva Anderson.<br />
Nålbindning i Sorunda<br />
Det är inte bara ryans popularitet som har<br />
sitt ursprung i slöjdinventeringar, det nymornade<br />
intresset för fl amskvävnad, näversöm<br />
och nålbindning har startat på det sättet.<br />
Nålbindning är en spännande teknik som<br />
även den har en lång historia. Man har hittat<br />
nålbindningsfragment i både Egypten och<br />
Kina. I vår del av landet var tekniken vanligast<br />
i Sorunda men har funnits längs hela<br />
Roslagskusten. Nålbindning är ett slags fl ätteknik<br />
där man syr med en gigantisk nål.<br />
– Normalt vill man inte att något krymper<br />
men nålbundna plagg krymps och tovas med<br />
vilje för att de ska bli riktigt varma, berättar<br />
Eva Anderson.<br />
”Värsta onödig grej” var sonens kommentar<br />
första gången han fi ck se en brödnagg av
luffarslöjd, berättar Peder Strådal, länshemslöjdskonsultent<br />
i Stockholm.<br />
– Luffarslöjd är en ganska enkel teknik,<br />
man lär sig grunderna fort. Har man gjort en<br />
visp och en nagg kan man göra vad som helst.<br />
Materialet är billigt och det behövs bara tre<br />
tänger.<br />
Luffarslöjd fi ck sin stora spridning tack<br />
vare luffarna som fi ck sin försörjning av<br />
”trådtjack”, det uttryck luffarna själva använde.<br />
Från början lagades glas och keramik<br />
med ståltråd. Sedan blev det mer av bara<br />
ståltrådsarbeten. De mest populära produkterna<br />
var strykjärns- och grytunderlägg, vispar<br />
och brödnaggar men det tillverkades också<br />
lampor och ljusstakar.<br />
Korgfl ätning utkonkurreras<br />
NTVERK Luffarslöjden försvann under 50-talet när<br />
svenskarna började ha råd att köpa annat<br />
husgeråd.<br />
– Fast fortfarande fi nns det ståltrådsvispar<br />
i varje hem, säger Peder Strådal.<br />
Ett av hemslöjdskonsulenternas uppdrag är<br />
att bevara gamla slöjdtekniker. Förutom luffarslöjd<br />
är korgfl ätning ett exempel på en teknik<br />
där kunskapen försvinner. Svenska korgfl<br />
ätare har blivit utkonkurrerade av kinesiska.<br />
Täljning är en annan teknik som börjar<br />
försvinna. Förr var hushållstäljning vanligt,<br />
man täljde t ex nya pinnar till höräfsan, eller<br />
lagade skaft och handtag. Människor hade<br />
mer tid och täljde mer.<br />
– Idag ser man knivar som ett vapen, inte<br />
som ett redskap. Idag är det förbjudet att<br />
bära kniv. Små barn som lågstadieelever,<br />
”vet” alla att man ska tälja från sig, även de<br />
FOTO: OLOF HOLDAR<br />
25<br />
Ryan på väggen kommer från Moragården<br />
i Bergshamra och är från andra halvan av<br />
1800-talet. Det är en typisk Upplandsrya med<br />
bården upptill.<br />
som aldrig ens hållit i en kniv. I själva verket<br />
är det så att många bra täljgrepp innebär att<br />
man täljer mot sig, men det kräver kunskap<br />
och den är på väg att försvinna, säger Peder.<br />
”Livarna” upprätthåller traditionen<br />
Trots hoten mot gamla slöjdtekniker fi nns<br />
det områden där slöjden har fått ett uppsving<br />
igen. Det är bland annat bland ”livarna”.<br />
(”Livarna” spelar rollspel, d v s de agerar<br />
sina spel ”i verkligheten”, ofta utklädda i<br />
medeltids- eller fantasy-kläder). Ungdomarna<br />
skapar sina egna dräkter och tolererar inget<br />
fusk. De vill kunna tova sin hatt, sy sina egna<br />
skor och smida sina verktyg.<br />
Ett helt nytt begrepp är trädgårdsslöjd.<br />
Det har blivit väldigt populärt och det fi nns<br />
ett enormt intresse för att tälja sina egna<br />
blomsterpinnar, göra lyktor och fl äta pil, att<br />
göra sorkskrämmor av returburkar och rabattkanter.<br />
Av Anna Nordlund<br />
FOTO: EVA ANDERSON
KONST & HANTVERK<br />
Kosta Boda-formgivaren Ludvig Löfgren har tagit fram en serie julprodukter, dot skål svart, heter<br />
den här.<br />
Svenskt glas<br />
i världsklass<br />
Idag är konkurrensen på glasmarknaden stor. Alla glasformgivare är hårt styrda<br />
av den ekonomiska verkligheten och marginalerna är små. Just nu ökar efterfrågan på<br />
konstglas, gärna i form av något som går att använda.<br />
Svenskt glas har, trots hård konkurrens, en<br />
stark ställning på den internationella marknaden<br />
tack vare dess höga kvalitet, sina djärva<br />
och moderna designers. Det utmärks av<br />
elegans, lekfullhet, experimentlusta, färg, förutsägbarhet<br />
och avancerade tekniker.<br />
Svenska glasbruk klarar den hårda konkurrensen<br />
genom att ständigt ligga i framkant,<br />
göra litet mer spännande produkter och<br />
genom ett intimt samarbete mellan hantverkare<br />
och formgivare. Det är just det unika<br />
26<br />
samarbetet mellan glasblåsare och hantverkare<br />
som lagt grunden för de svenska glasframgångarna.<br />
I Sverige har designers varit<br />
involverade i framtagningen av glas sedan<br />
1800-talet.<br />
En designer på exempelvis Kosta Boda arbetar<br />
under stor frihet men också under stort<br />
ansvar. Glasformgivning är en lång process.<br />
Från idé till försäljningsfärdigt kan det ta upp<br />
till två år. Många formgivare kan få arbeta i<br />
åratal utan att se sina verk i produktion.<br />
FOTO: MICKE PERSSON
Talismanerna från Målerås fi nns som smycken, vaser och prydnadssaker.<br />
Dreams. Formgivare Bertil Vallien.<br />
FOTO: HANS BONNEVIER<br />
27<br />
Bertil Vallien är vår kanske mest namnkunnige<br />
glaskonstnär. Han är främst känd<br />
som sandgjutningens mästare. De fl esta har<br />
nog sett hans meterlånga glasskepp eller de<br />
gåtfulla, gjutna huvudena i glas. Bertil Vallien<br />
har också skapat bruksglaset Chateau<br />
som är den mest sålda handgjorda servisen<br />
genom tiderna.<br />
Färgstark och fantasifullt<br />
Trots sin långa historia är glas trendkänsligt.<br />
Martin Robertsson är Sverigechef vid Mats<br />
Jonasson Målerås. Där har man under ett antal<br />
år producerat talismaner, ansikten, i kristall.<br />
De har varit populära men glasbruket<br />
ser en trend med övergång från objekt att dekorera<br />
hemmet med till saker som går att använda.<br />
– Sedan 1,5 år tillbaka gör vi talismanerna<br />
i form av smycken att bära runt halsen. Det<br />
har varit en storsäljare. Vi har också gjort ljuslyktor<br />
med samma motiv. I januari kommer<br />
det glastavlor, berättar Martin Robertsson.<br />
FOTO: TOMMY DURATH
KONST & HANTVERK<br />
Med konstglaset bryter Orrefors ny mark. De nya teknikerna infogas i den vanliga produktionen.<br />
Block 3 heter produkten på bilden. Designer Per B Sundberg.<br />
Det är framförallt svenskarna men även<br />
andra européer som är förtjusta i de färgglada,<br />
fantasifulla ansiktena medan amerikaner<br />
och framförallt östasiater föredrar kristallminiatyrer<br />
av djur. De vill ha små, vackra, välarbetade<br />
produkter.<br />
Konstglaset är betydelsefullt även vid Orrefors<br />
Kosta Boda.<br />
Glashistoria<br />
Det fi nns en lång glastradition i Sverige. Glas har<br />
producerats här sedan Gustav Vasas tid när de<br />
första glasbruken etablerades. Tillgången på arbetskraft,<br />
bränsle från skogarna och i viss mån infrastrukturen<br />
gjorde Sverige i allmänhet och Småland<br />
i synnerhet väldigt lämpligt för glasbruk. 1965<br />
fanns totalt 50 glasbruk i Sverige. Idag fi nns det<br />
13 stycken varav 12 ligger i Småland.<br />
Till en början tillverkas ganska traditionella glasprodukter<br />
ofta med inspiration från Europa. En<br />
ny epok började när konstnärer i slutet av 1800talet<br />
engagerades i glasproduktionen. Sedan<br />
dess har det varit utmärkande för svenska glasproduktion.<br />
Källa: Smålands museum<br />
28<br />
FOTO: PER LARSSON<br />
KONST & HA<br />
– Det är vår spjutspetsprodukt. Genom<br />
konstglasproduktionen utvecklas nya tekniker<br />
som vi sedan kan sätta i ordinarie produktion.<br />
Ett exempel är Kjell Engmans serie Catwalk,<br />
klänningar i konstglas som nu utvecklats till<br />
vaser, säger Eva-Marie Hagström, informationschef<br />
vid Orrefors Kosta Boda.<br />
Kända formgivare<br />
– Orrefors Kosta Boda knyter till sig många<br />
kända formgivare. En av dem är Ernst Billgren.<br />
Till hösten 2008 kommer hans produkter.<br />
Till våren lanserar Åsa Jungnelius sin<br />
första produkt för Kosta Boda.<br />
– Annars är servisglasen en populär produkt<br />
hos oss. Vi är ett av få glasbruk som tillverkar<br />
servisglas.<br />
Så här före jul är också julprodukter populära.<br />
Ja, hela julen är populär faktiskt. Orrefors<br />
har tagit fasta på det och dekorerat hela<br />
området med över en miljon lampor inför<br />
årets julmarknad!<br />
– Hela Kosta är upplyst säger Eva-Marie<br />
Hagström.<br />
Av Anna Nordlund
NTVERK<br />
OCH annons<br />
material hos tryckeri<br />
Vetevärme ® original ger värme,<br />
smärtlindring och avslappning<br />
över hela kroppen.<br />
Designskyddad<br />
märkta<br />
Axet Foten<br />
Produkterna används uppvärmda tex mot värkande<br />
muskler i nacke, axlar, rygg, ben och fötter eller när<br />
man känner sig trött och frusen.<br />
Midjebälte<br />
märkta<br />
Produkterna är tillverkade av 100 % linnetyg. Fyllda<br />
med ekologiskt odlat vete. Tvättbara utan innerkuddar.<br />
De är lätta att använda, värms i mikro eller ugn.<br />
Bejlas Gåva AB<br />
Kyrkbyvägen 1 780 44 Dala-Floda<br />
tel: 0241-227 40 fax: 0241-227 50<br />
E-post: info@bejlasgava.se<br />
www.bejlasgava.se<br />
29<br />
Öronvax kan kännas klibbigt och irriterande.<br />
Det kan också bildas en vaxpropp,<br />
som är en vanlig orsak till att plötsligt börja<br />
höra sämre.<br />
Revaxör rensar öronen skonsamt och effektivt<br />
och förebygger även vaxproppar.<br />
Låt inte öronvax förta din upplevelse.<br />
Receptfritt på apoteket. Bra att ha hemma.<br />
08-623 64 40 | www.orionpharma.se
KRÖNIKA<br />
Firar du<br />
spansk eller svensk jul?<br />
Det dröjde över tjugo år innan jag fi ck frågan<br />
för första gången, men när den väl kom blev<br />
det så att den dök upp igen ett antal gånger<br />
i olika sammanhang. Det jag svarade första<br />
gången fi nns bevarat i ett reportage som en<br />
folkhögskolestudent gjorde om mig:<br />
”Pepparkakshuset står bredvid julkrubban, vi<br />
dricker glögg och sjunger spanska julsånger.”<br />
Jag uppskattar människor som helt plötsligt<br />
slänger in något i hjärnan på dig när du<br />
är i högsta hugg med att bara tuta på längs<br />
de gamla vanliga tankebanorna. Tanken på<br />
”vilken” jul jag fi rade hade aldrig slagit mig<br />
på det sättet. Jag hade inte innan plockat ut<br />
glögg och placerat det som svenskt och krubban<br />
som spansk, till exempel. Jag hade bara<br />
fi rat jul, liksom. Men nu när hon frågade, så<br />
började jag tänka och märkte att jag utan att<br />
placera det som en nationsfråga alltid hade<br />
känt mig lite speciell i mitt julfi rande. Speciell<br />
på det sättet när man känner sig speciell som<br />
människa alltså, i positiv bemärkelse. Annars<br />
är det ju en klassisk klyscha som både invandrade<br />
och infödda svenskar slänger sig med är<br />
att man ”inte känner sig hemma någonstans”.<br />
Min pappa brukar själv beklaga sig över att<br />
”här är jag spanjor och i Spanien kallar de<br />
mig för ’svensken’”. Men jag har verkligen inte<br />
upplevt det så. Min familjs olika drag, egenheter<br />
och traditioner har ibland utmärkt sig i<br />
Sverige och ibland i Spanien. Framförallt mötta<br />
av lite halvbeundrande blickar inramade av<br />
höjda ögonbryn!<br />
Julen var också en sån egenhet, kom jag<br />
på efter folkhögskolestudentens fråga. I Spanien<br />
var alla avundsjuka på att jag fi ck besök<br />
av tomten redan 24 december, medan de fi ck<br />
vänta till trettondagen och de tre vise männen.<br />
Så jag skrev glatt brev till mina spanska<br />
vänner och berättade om mina julklappar<br />
medan de fortfarande räknade dagarna. Jag<br />
30<br />
berättade också om minus tjugo grader och<br />
trettio centimeter snö. De trodde inte det var<br />
sant och svarade att de hade haft snöbollskrig<br />
en enda dag och att snön inte riktigt gick<br />
att krama ihop till bra bollar (det fi nns inget<br />
spanskt ord för kramsnö…). I Sverige imponerade<br />
jag med mitt register av spanska julsånger<br />
och lillgamla kunskap om de tre vise<br />
männens väg mot Josef, Maria och Jesus under<br />
julhelgerna och att vi minsann fi ck ännu<br />
mer presenter också femte januari bara vi la<br />
ut våra skor synligt i hallen. ”Men de tre vise<br />
männen kommer bara med gåvor till de som<br />
är från Spanien”, svarade jag upprymda Botkyrka-kids<br />
som sa att de också skulle testa<br />
det. Bu sa de, hihi fnissade jag för mig själv<br />
när jag gick därifrån.<br />
Idag när jag ändå blivit någorlunda vuxen<br />
är det jag uppskattar mest med julen att vi<br />
samlar familjen. Vi har ett tredagarsrace över<br />
julafton med systersons födelsedag 23 december<br />
och extra släktträff på annandagen, ett<br />
väldigt avancerat hemsnickrat luciafi rande<br />
med våra tolv små tredjegenerationens invandrare<br />
som tågar och sjunger natten går<br />
tunga fjät och tonvis med kärlek ända fram<br />
till trettondagen när dessutom min bror fyller<br />
år. För mig blir dagarna en påminnelse<br />
över vad jag har omkring mig, var vi kommer<br />
ifrån, och var vi är på<br />
väg. Och hur speciell<br />
och lyckligt lottad jag<br />
är, som fått just det<br />
här. Precis som alla<br />
andra i alla andra hus<br />
är speciellast i världen<br />
just där. Så hur<br />
du än fi rar den, om du<br />
nu fi rar den: God jul!<br />
Av Carlos Ejemyr-Rojas
God Jul<br />
och<br />
Gott Nytt År<br />
önskar<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter i Stockholm AB<br />
Välkommen till Postmuseum!<br />
Bindefelds Bästa Brev!<br />
Festarrangören Micael Bindefeld visar 63 av sina allra finaste inbjudningskort<br />
till olika evenemang från slutet av 1980-talet fram till idag. Alla kort<br />
har skickats med Posten! Pågår till 2/3.2008.<br />
Linné, brevskrivaren<br />
Vi firar Carl von Linnés 300-årsjubileum och visar bl.a. hans<br />
originalbrev. Pågår till 2/3.2008.<br />
Brevet – en resa genom sekler Upplev Postens spännande historia från 1636 till nutid i vår stora<br />
basutställning! Testa vår digitalguide!<br />
Liten Lindgren<br />
Astrid Lindgren och hennes sagofigurer på<br />
frimärken. Pågår till 27/1.2008.<br />
Märkvärdigt! Om frimärkets historia, vykort<br />
och samlande.<br />
Lilla Posten Barnverkstad och utställning<br />
lördag-söndag 12–15 samt skollov.<br />
Postmuseum, Lilla Nygatan 6, T-station Gamla stan, Stockholm.<br />
Fri entré upp till 19 år. Öppet: Tis-sön 11-16, ons 11-19. Tel. 08-781 17 55. www.postmuseum.posten.se<br />
31<br />
Post F@ktum<br />
Stort bibliotek, arkiv och multimedia.<br />
20-tal datorer – surfa på internet!<br />
Restaurang Treskillingen serverar god mat<br />
och dryck. Fullständiga rättigheter.<br />
Museibutik med presenter och allt för dina<br />
vackra brev. Stort frimärkssortiment!
KROPP & SJÄL<br />
Vårkänslor<br />
Vi har nog alla någon gång känt oss lite deppiga<br />
under den långa och mörka vintern.<br />
Därför är det så skönt när våren äntligen<br />
kommer. Med vår<br />
kommer sol, ljus och<br />
värme. Sakta men<br />
säkert smälter snön<br />
bort och byts ut mot<br />
gröna knoppar och<br />
fåglar som kvittrar.<br />
Krokusar spirar och<br />
den smältande snön<br />
droppar från taken.<br />
Redan när den sista<br />
isen sprakar under<br />
fötterna kan man<br />
börja ana vårkänslor<br />
i luften.<br />
Våren verkar ha<br />
en stark inverkan på<br />
människorna i vårt<br />
avlånga land. Från<br />
att ha suttit inne vid<br />
brasan under långa,<br />
mörka dagar går vi<br />
ut och andas friska<br />
vårvindar. Under<br />
hösten och vintern<br />
stänger vi dörren<br />
för att hålla kylan<br />
borta, men lyckas<br />
på något vis stänga<br />
våra medmänniskor<br />
ute på samma gång.<br />
fortfarande ett mysterium<br />
Exakt vad som orsakar vårkänslor är inte forskarna helt överens om.<br />
Hormonet oxytocin är förmodligen inblandat. Det är också möjligt men inte säkert att<br />
ljusets återkomst på våren kan spela in. Vad som än orsakar känslan är det<br />
härligt när den drabbar, oavsett ålder!<br />
Allt känns litet roligare när ljuset kommer<br />
tillbaka och vårkänslor kan överraska när<br />
man minst väntar det.<br />
32<br />
Vi släpper in omvärlden<br />
När dagarna ljusnar öppnas våra dörrar<br />
liksom våra hjärtan och äntligen kan vi umgås<br />
börja umgås utanför<br />
hemmet. Vi<br />
kanske tar en promenad<br />
längst stadens<br />
gator och ser<br />
starka färger på<br />
kläderna istället<br />
för svart och grått.<br />
Eller tar en tur för<br />
att se en skymt av<br />
skogens och grönskans<br />
sakta uppvaknande.<br />
Ju längre<br />
in på våren vi kommer,<br />
ju mer man hör<br />
barn tjuta av skratt<br />
och lek. På var och<br />
varannan bänk ser<br />
vi nyförälskade par<br />
i alla åldrar hålla<br />
hand.<br />
Det fi nns teorier<br />
som påstår att när<br />
dagarna ljusnar så<br />
ökar tillförseln av<br />
de hormoner som i<br />
FOTO: OLOF HOLDAR<br />
sin tur skapar vad<br />
vi kallar glädje. Ju<br />
längre och mörkare<br />
vinter ett land har<br />
desto större ökning
av dessa glädjehormoner när våren äntligen<br />
kommer.<br />
På hösten är det många som känner sig<br />
sorgsna och deppiga på grund av vad som<br />
upplevs som evigt mörker. Bristen på solljus<br />
kan orsaka irritation, ökat behov av sömn eller<br />
stressbesvär. Det kallar vi ”vintertrötthet”<br />
eller i vissa extrema fall ”mörkerdepression”.<br />
Det är cirka tio till tjugo procent av alla vuxna<br />
i Norden som i större eller mindre grad lider<br />
av detta problem.<br />
Rörligheten ökar<br />
Det fi nns många vetenskapliga studier som<br />
handlar om ljusets inverkan i samband med<br />
människans känslor, men Statens beredning<br />
för medicinsk utvärdering har slagit fast att<br />
det inte fi nns tillräckligt med studier på ämnet<br />
för att det ska bevisas. De menar att dessa<br />
”vårkänslor” lika gärna kunde vara placeboeffekt<br />
eller en kombination av att vi rör oss<br />
mer på våren och att vi umgås mer med andra<br />
och därför känner vi oss gladare.<br />
Tomas Furmark, forskarassistent i psykologi,<br />
menar att rent allmänt kan man säga<br />
att hormoner som oxytocin (som ibland kalllas<br />
”kärlekens hormon”) verkar påverkas av<br />
årstid/ljusförhållanden men att det är så pass<br />
många variabler som spelar in såsom exempelvis<br />
miljö och kroppslig aktivering att vi<br />
inte kan vara säkra på att vårkänslor beror<br />
enbart på att det är sol och vår.<br />
– Det är inte otänkbart att ljusförhållanden<br />
kan påverka förälskelse, fast det är förstås<br />
mer komplext än så, säger Tomas Furmark.<br />
Det är inte helt lätt att få fram vad vårkänslor<br />
egentligen beror på och ändå har nästan alla<br />
upplevt det! Kanske har vi alla blivit lite förälskade<br />
runt tiden mellan vinter och vår. Spelar<br />
det då någon roll vad detta beror på?<br />
Av Vincent Karlsson<br />
33<br />
<strong>Trivsel</strong> i<br />
midsommar!<br />
Nästa nummer av<br />
tidningen <strong>Trivsel</strong> kommer<br />
strax innan midsommar!<br />
Då ger vi oss ut i<br />
Sommarstockholm<br />
och letar evenemang, blickar<br />
tillbaka till 1960-talet<br />
och tipsar om bra böcker<br />
att läsa i hängmattan.
KROPP & SJÄL<br />
Tankens kraft är nästan obegränsad men de fl esta behöver träna på att tänka positivt.<br />
Livet följer<br />
tankens väg<br />
Vetenskapliga studier visar att våra tankemönster påverkar både vår<br />
hälsa och hur bra vi lyckas. Genom att öka vår kunskap om hur hjärnan fungerar kan vi<br />
både förbättra minnet och hälsan, påverka yttre och inre stress, öka koncentrationsförmågan,<br />
självkänslan, kreativiteten och intuitionen. Tekniken kallas för<br />
”mental träning” och är lätt att lära sig.<br />
Författaren Paulo Coelho beskriver i en av<br />
sina böcker hur vi hela tiden har ett slags inre<br />
dialog i bakgrunden av vårt medvetna tänkande.<br />
Psykologerna kallar det för ”inre samtal”.<br />
Det ”samtalet” påverkar allt vi gör. Om du sätter<br />
dig ner och lyssnar, kommer du att bli mer<br />
medveten om vilka tankemönster som styr dig.<br />
Det har varit känt länge inom psykologin<br />
att det vi upprepar för oss själva till slut blir<br />
en sanning som vi tror på och agerar utifrån.<br />
Det gäller negativa såväl som positiva inre<br />
34<br />
dialoger. Hjärnan fungerar så att den reagerar<br />
på det vi säger till den.<br />
Hjärnforskningen visar att hjärnan och<br />
nervsystemet inte skiljer på en verklig situation<br />
och en situation vi föreställer oss. Vi kan<br />
skrämma upp oss själva och få rent fysiska reaktioner<br />
av det vi tänker. Om vi ligger i sängen<br />
och plötsligt hör ljud som vi tror är en inbrottstjuv<br />
på väg in genom dörren kan vi få<br />
hjärtklappning och börja kallsvettas. Men tror<br />
vi att det är bara katten får vi inga sådana re-<br />
JONAS FORSBERG/N - NATURFOTOGRAFERNA
aktioner. Det här fenomenet är också grunden<br />
till hur den så kallade placeboeffekten fungerar,<br />
alltså att man kan bli frisk av sockerpiller.<br />
Rädsla är en funktionell varningsklocka<br />
som kan rädda liv. När vi är rädda försätts<br />
kroppen i försvarsberedskap. Vi får ökat<br />
adrenalinpåslag, spända muskler och strypt<br />
blodtillförsel. Det är goda egenskaper om vi<br />
behöver fl y men det är förödande<br />
att ständigt gå om-<br />
kring med höga nivåer av<br />
stresshormoner i kroppen.<br />
Rädslan bromsar<br />
Har vi negativa förväntningar<br />
uppfattar hjärnan dem<br />
som en realistisk och möjlig<br />
framtid. Då skickar den signaler<br />
som gör att vi får förhöjda<br />
halter stresshormoner<br />
i kroppen. Rädslan bromsar<br />
oss då omedvetet från att göra det bästa av<br />
situationen. Den förvandlas från att vara en<br />
funktionell väckarklocka till att bli en bromskloss<br />
av tärande stress som sliter på oss.<br />
Enligt stressforskaren Richard Lazarus är<br />
stress; ”Ett tillstånd vi upplever när de krav<br />
som ställs på oss inte motsvaras av vår förmåga<br />
att hantera dem. När vi blir stressade<br />
spänner vi oss, talar fortare, får svårt att<br />
sova, blir tröttare och ser allt i svart. Detta<br />
sker utan att vi är medvetna om hur vi beter<br />
oss”. Först då vi blir medvetna om våra mönster<br />
kan vi förändra dem. Det är därför oftast<br />
meningslöst att säga till någon som är stressad<br />
att lugna ner sig. Förändringen måste<br />
komma inifrån. Det krävs att man kan betrakta<br />
sina egna tankar innan man är kapabel<br />
att göra någonting åt dem.<br />
Konversation med sig själv<br />
Första steget till förändring är att bli medvetna<br />
om vad vi säger till oss själva. Om det<br />
är negativa saker kan vi föreställa oss att det<br />
är någon annan som säger dem och sen kontra<br />
med ett mer optimistiskt svar. ”Det här<br />
kommer att bli jättebra. Det blev lite fel, men<br />
nästa gång går det bättre. Nu släpper jag det<br />
här och går vidare”.<br />
” Förändringen<br />
måste komma inifrån.<br />
Det krävs att man kan<br />
betrakta sina egna<br />
tankar innan man<br />
är kapabel att<br />
göra någonting<br />
åt dem. ”<br />
35<br />
Om man hamnar i en negativ tankegång<br />
är det bäst att genast avbryta den och byta ut<br />
den mot en positiv tanke, eftersom livet följer<br />
tankens väg. Det är en rent fysiologisk och<br />
kemisk process. Kroppens signal- och belöningssystem<br />
förser oss med en rad olika ”må<br />
bra-hormoner” när vi tänker positivt. De gör<br />
att vi blir lyckligare och mer mottagliga för<br />
nya positiva upplevelser.<br />
Vi är själva författare till<br />
våra liv. Föreställ dig hur du<br />
vill att det ska bli och din<br />
hjärna<br />
kommer att agera efter det.<br />
Det ökar dina möj ligheter att<br />
uppnå det du önskar. Den som<br />
ser<br />
problem istället för möjligheter<br />
kommer gen om sin inställning<br />
också att få mer problem.<br />
Vi kan välja vad vi tänker och<br />
våra tankemönster blir vanor. Vi kan lära oss<br />
att kontrollera våra tankar på samma sätt<br />
som våra muskler. Det handlar om träning.<br />
Grunden för mental träning är avslappning. I<br />
ett avslappnat tillstånd är vi mest mottagliga<br />
för självpåverkan.<br />
Utvecklar intelligensen<br />
Att tänka positivt är att tänka på det du önskar.<br />
Det är inte att förneka verkligheten. Vi<br />
ska givetvis erkänna problem och begränsningar,<br />
men sedan ska vi gå vidare, söka lösningar<br />
och se möjligheterna. Låter det ändå<br />
jobbigt med mental träning? Då kan vi tänka<br />
på professorn och hjärnforskaren Torkel<br />
Klingbergs, som skrivit boken ”Den översvämmade<br />
hjärnan”. Där hävdar han att vi<br />
genom att anstränga oss faktiskt kan utveckla<br />
vår intelligens.<br />
Mental träning är nog lite som att lära sig<br />
cykla. I början är det vingligt men det går<br />
bättre och bättre dag för dag. Börja träna på<br />
små saker. Ta dig vidare bit för bit i din tanketrädgård,<br />
och rensa bort ogräs. Ge plats för<br />
det som du vill ska växa och blomma.<br />
Av Susanne Stenhammar
KROPP & SJÄL<br />
Stavgång<br />
motion i din egen takt<br />
Vi ser dem överallt, på skogsvägen, ute på gatorna och till<br />
och med mitt i stan; stavgångarna. Allt fl er traskar idag omkring med<br />
stavar i händerna och anledningen är enkel. Att gå med stavar ger bra motion,<br />
rörlighet i rygg och armar, bättre hållning och passar alla åldrar och ambitionsnivåer.<br />
Stavarna hjälper dessutom till att hålla balansen när man är ute och går, viktigt inte<br />
minst så här års när halkan sätter in.<br />
36<br />
FOTO: OLOF HOLDAR
Stavgång är egentligen inget nytt fenomen, i<br />
alla tider har skidåkare gått med stavar när<br />
de barmarkstränat och i Alperna används stavar<br />
som stöd i den tuffa terrängen. Ann Fredriksson,<br />
ledarutbildare inom stavgång på<br />
Friskis & Svettis menar att stavgång som träningsform<br />
för gemene man fi ck sitt genombrott<br />
för tio till femton år sedan och enligt Friluftsfrämjandet<br />
introducerades den här i Sverige<br />
1998. Trots det är det först nu stavgången inte<br />
längre ses som ovanlig eller konstig.<br />
– Folk vänder sig inte om och undrar om<br />
man har glömt skidorna längre, skrattar Ann.<br />
Tekniken viktig<br />
Hon berättar att det i vissa länder fi nns speciella<br />
banor för just stavgång, men då de fl esta<br />
stavar har gummiproppar att sätta på<br />
spetsarna för att gång på asfalt ska bli mer<br />
behaglig kan man gå i all terräng.<br />
Ann Fredriksson berättar att stavgångsstavarna<br />
bör räcka till armbågen och ska peka<br />
bakåt när man går.<br />
ÄNTLIGEN!<br />
STÖDSTRUMPOR LÖS RESÅR<br />
Spara<br />
mer!<br />
Nu kan vi erbjuda er både stödstrumpor och strumpor med lös resår!<br />
Nyhet!<br />
Comfortstrumpan,<br />
RESÅR<br />
Stödstrumpor<br />
en succé för<br />
till alla!<br />
foten!<br />
LÖS<br />
1 par 79 :-<br />
2par149:-<br />
3 par 199 :-<br />
4 par och uppåt<br />
65 :- /par<br />
Stöd-strumpan är en skön strumpa som har ett<br />
kompressionstryck på 17-20 mmHG. Den motverkar<br />
blodproppar, förhindrar svullnader och ger ny<br />
energi till trötta ben. Den är gjord av 61%<br />
bomull, 32% polyamid och 7% elastan.<br />
Spara<br />
mer!<br />
37<br />
1 par 59 :-<br />
2par109:-<br />
3par139:-<br />
4 par 159 :-<br />
5 par och uppåt<br />
38 :- /par<br />
Comfort-strumpan klämmer inte åt runt<br />
vaden, men sitter ändå uppe! Bra för dig som<br />
har hjärt- och kärlsjukdomar, är diabetiker,<br />
reumatiker eller har ömma och svullna vader.<br />
Den är gjord av 80% bomull, 17% polyamid och<br />
3% elastan.<br />
Fyll i svarstalongen redan idag!<br />
Inga exp. avg! Inga postförskotts avg! Endast varans pris + frakt och ev. svarsporto.<br />
Ordertel o fax: 0247-23532, e-post: order@rsprodukter.se, hemsida: www.rsprodukter.se<br />
Frankeras ej!<br />
Svarsportot<br />
debiteras på<br />
fakturan.<br />
STÖDSTRUMPOR<br />
Svart Grå Marin Natur Vit Svart Grå Marin Natur Vit<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
KROPP & SJÄL<br />
– Vi brukar säga att man inte ska gå och<br />
plocka skräp med staven pekandes framåt, förklarar<br />
Ann skämtsamt, man ska gå förbi staven<br />
och skjuta ifrån när den är bakom kroppen.<br />
– Vid stavgång används fl er muskelgrupper<br />
än vid en vanlig promenad. Armarna pendlar<br />
längre bakåt så att muskler i nacke, rygg och<br />
skulderparti får arbeta. Detta förbättrar rörligheten,<br />
men också blodcirkulationen.<br />
Blodet vill gå till de muskler man jobbar<br />
med, berättar hon och menar att detta också<br />
lindrar smärta i de kroppsdelarna.<br />
Frisk luft och bättre kondition hjälper i<br />
längden både kropp som själ. Ann Fredriksson<br />
påpekar att man både känner sig piggare<br />
och sover bättre. Just stavgång är en träningsform<br />
där man kan anpassa takten efter<br />
ändamål eller förmåga, och ändå må bättre i<br />
slutänden. Att stava runt i grupp på stan och<br />
prata, eller att njuta av ensamheten på en<br />
promenad med stavstöd i skogen är bara två<br />
alternativ av många.<br />
Av Lisa Lindqvist<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
par<br />
Strl. 35-37<br />
Strl. 38-41<br />
Strl. 42-44<br />
Strl. 45-48<br />
VAR GOD TEXTA!<br />
Tel:.................................................................................<br />
Namn: .....................................................................................................................................<br />
Svarspost<br />
122054900<br />
79320 Siljansnäs<br />
Adress: ................................................................................................................................................................................................................................<br />
Postadress: ......................................................................................................................................................................................................................
EVENEMANG<br />
Höjdpunkter<br />
i juletid<br />
Julen står för dörren och i december månad fi nns chans att uppleva några<br />
av Stockholms alla evenemang. Stockholm sjuder av liv i en tid som denna.<br />
Här följer ett axplock av allt staden har att erbjuda.<br />
Marknader<br />
Besök ett marknadstorg och låt dig inspireras<br />
av hantverk, pyssel och pynt, julmat och godis.<br />
Julmarknad på Skansen<br />
8–9 och 15–16 december klockan 11–17.<br />
Skansen, Djurgårdsslätten 49-51. Traditionell<br />
julmarknad med marknadsbord som dignar<br />
av mat, godsaker och julpynt. Brasor tänds,<br />
julbord dukas, det pysslas och pyntas i hus<br />
och gårdar. Information: 08-442 80 00.<br />
38<br />
De fl esta hus och matställen är funktionsanpassade<br />
på Skansen. Färdtjänstbilar får<br />
köra in via Sollidsporten för att hämta och<br />
lämna passagerare.<br />
Julmarknad i Sigtuna<br />
9, 16 december klockan 11.00-16.00. Sigtuna,<br />
Stora torget.<br />
Sigtunas pittoreska stadsbebyggelse ramar<br />
in julmarknaden som för tankarna bakåt i tiden.<br />
Det blir dans runt granen, spelmän, kö-<br />
FOTO: ANNA YU
er av olika slag och besök av Sigtunas Lucia.<br />
Tomtefar tar emot barnens önskelistor i sin<br />
fåtölj på Drakegården.<br />
Information: 08-594 806 50. Tillgängligt för<br />
rullstol.<br />
Julmarknad i Kungsträdgården<br />
10–23 december klockan 11–18. Kungsträdgården.<br />
Ta del och njut av allt från tomtar,<br />
troll och nordisk hemslöjd till strömming på<br />
hårt bröd, glögg och våffl or. Information: 08-<br />
555 100 90. Tillgängligt för rullstol.<br />
Musik<br />
Sjung in julen med stämningsfulla toner i någon<br />
av Stockholms kyrkor eller konserthallar.<br />
Tänk på att många konserter blir snabbt<br />
slutsålda.<br />
Julkonsert med Millerskrydda<br />
11 december klockan 19.30. Konserthuset,<br />
Hötorget 8. Jan Slottenäs Storband har packat<br />
julsäcken med julmusik i Glenn Millers<br />
anda. Information: 08-50 66 77 88. Tillgängligt<br />
för rullstol.<br />
MARIE ANDERSSON, SKANSEN<br />
39<br />
Luciakonsert<br />
12, 13 december klockan 18.00. Storkyrkan,<br />
Trångsund 1. Barn och ungdomar från Adolf<br />
Fredriks musikklasser och Lilla Akademien<br />
musicerar.<br />
Information och biljetter: 077-170 70 70.<br />
Handikappentré via Storkyrkans gård på<br />
Källargränd 2-4. Kontakta receptionen eller<br />
ring och föranmäl.<br />
Luciakonsert på Nordiska museet<br />
13 december klockan 17.30 och 20.00.<br />
Traditionsrik, vacker och stämningsfull konsert<br />
i storslagen miljö utlovas. Information:<br />
08-25 60 01. Kontakta Nordiska museet för<br />
information om handikappsanpassningen på<br />
museet. 08-519 546 00.<br />
Museer<br />
Stockholm har ett rikt utbud av museer för<br />
alla smaker och intressen. Glöm inte den internationella<br />
regeln att de fl esta museer håller<br />
stängt på måndagar.<br />
Stockholm 1957<br />
Stadsmuseet, Ryssgården, Slussen.<br />
Pågår fram till 2 mars 2008. Öppet: tis–sön<br />
11–17, tor 11–20.<br />
Följ med på nostalgitripp till 1957 då<br />
rock’n’rollen slår igenom bland Stockholms<br />
tonåringar. Tommy Steele kommer hit och<br />
hysterin är fullkomlig, TV-apparaten gör sitt<br />
intåg i hemmen och Ingo boxas på Johanneshov.<br />
Tillgängligt för rullstol.<br />
Teater<br />
Dramaten och Stadsteatern erbjuder ett digert<br />
program. Välj och vraka bland klassiker<br />
och nyskrivna pjäser.<br />
Klassiker i modern tappning<br />
Dramaten, Nybrogatan 2.<br />
Gillar du Ibsen eller Strindberg är det<br />
Dramaten som gäller i december månad. Då<br />
ger Dramaten två uppsättningar av August<br />
Strindberg, Ett drömspel och Dödsdansen.<br />
Vid samma tid sätter teatern upp Ett dockhem<br />
av Henrik Ibsen. För spelplan och biljetter<br />
ring 08-667 06 80. Rullstolsplatser fi nns,<br />
säg till vid bokningen.
KULTURFÖNSTRET<br />
Resor och spänning<br />
Jag älskar att resa och om jag inte kan resa ”på riktigt” så är en resa med en bok nästan<br />
lika bra. Här är några tips på bra ”resböcker”.<br />
En resa till Sydafrika, med<br />
ett minnesvärt besök på Robben<br />
Island, gjorde att jag ville<br />
veta mer om Nelson Mandela<br />
och det har jag verkligen<br />
fått genom denna bok. Nelson<br />
Mandela Den långa vägen<br />
till frihet (Panbok).<br />
En av de mest imponerande<br />
och inspirerande berättelserna<br />
i vår tid om kamp för demokratiska<br />
rättigheter och<br />
människovärde. Den förre<br />
sydafrikanske presidenten<br />
Mandela avslöjar mycket om<br />
sig själv och om sin långa väg<br />
som slutligen tog honom från<br />
fängelseön Robben Island till<br />
den yttersta makten och avskaffandet<br />
av apartheid. Det<br />
är en häpnadsväckande självbiografi<br />
som i hemlighet började<br />
ta form i fängelset. Under<br />
de långa fängelseåren på<br />
Robben Island lyckades Nelson<br />
Mandela behålla hoppet<br />
perfekt julläsning<br />
om ett rättvist samhälle för<br />
Sydafrikas svarta. Vi får följa<br />
honom från barndomen då<br />
han i likhet med andra afrikanska<br />
barn ofta fi ck vakta<br />
getter, över studieåren och<br />
hans politiska engagemang<br />
inom ANC till tiden som folkvald<br />
president i det nya demokratiska<br />
Sydafrika. Boken<br />
kan både läsas som ett<br />
fängslande självporträtt och<br />
som en skildring av Sydafrikas<br />
nutida historia, om apartheids<br />
införande 1948, de<br />
många övergreppen mot majoritetsbefolkning<br />
och om förtryckets<br />
avskaffande. Sedan<br />
han frigavs 1990 har han varit<br />
en frontfi gur i kampen<br />
mot förtrycket världen över,<br />
men också en stor internationell<br />
statsman som framträtt i<br />
olika politiska sammanhang<br />
med en kombination av ödmjukhet<br />
och övertygelse.<br />
En helg i Amsterdam med<br />
ett långt besök på van Gogh<br />
museet blev intressantare då<br />
jag hade läst boken och visste<br />
mer om konstnären. Vilket<br />
liv han levde! Jag kan förstå<br />
att han inte hade ekonomisk<br />
framgång under sitt liv. Hans<br />
konst var verkligen nydanande.<br />
Han som älskade livet.<br />
En bok om Vincent van Gogh<br />
av Irving Stone. (Wahlström<br />
& Widstrand).<br />
40<br />
Holländaren Vincent van<br />
Gogh levde 1853-1890, och<br />
hans liv är fascinerande.<br />
Målningar av honom säljs<br />
idag för miljonsummor, men<br />
själv dog han utfattig och sinnessjuk.<br />
Han växte upp i en<br />
lantlig prästgård i mellersta<br />
Holland och tillhörde en ansedd<br />
släkt. Tre av hans farbröder<br />
var väletablerade<br />
konsthandlare och Vincent<br />
började efter skolan att arbeta<br />
hos en av dem. Men han<br />
gav snart upp tankarna på<br />
en affärsbana och beslöt att,<br />
liksom fadern, bli präst. Men<br />
han tröttnade på studierna<br />
och begav sig till gruvdistriktet<br />
Borinage som lekmannapredikant.<br />
Här, på livets<br />
skuggsida bland fattiga, utslitna<br />
gruvarbetare mognade<br />
hans beslut att bli målare. År<br />
1881 for Vincent till Haag för<br />
att studera för en släkting,<br />
målaren Anton Mauve, som<br />
rådde honom att börja måla<br />
i olja. Under påverkan av<br />
Flauberts och Zolas socialkritiska<br />
romaner beslöt sig Vincent<br />
för att han skulle skildra<br />
de enkla människornas liv<br />
med sitt måleri.<br />
I Haag började han brevväxla<br />
med sin fyra år yngre<br />
bror Theo, vilken var konsthandlare<br />
i Amsterdam. Brevväxlingen<br />
skulle pågå hela<br />
Vincent van Goghs liv och det
är den som boken bygger på.<br />
Boken är en väldokumenterad<br />
historisk skildring. Den<br />
är färgstark och fängslande.<br />
Tillbaka i Stockholm blev<br />
jag fascinerad av Jens Lapidus<br />
bok Snabba cash: hatet,<br />
drivet, jakten (Wahlström<br />
& Widstrand). Det är<br />
en rå Stockholmskildring som<br />
tillsammans med Jan Guillous<br />
bok ”Tjuvarnas marknad”<br />
visar att dessa brott är<br />
svåra att komma åt, det fi nns<br />
alltför mycket pengar att tjäna<br />
för dem som är inne i det.<br />
Platsen är Stockholms undre<br />
värld. JW är Stureplanskillen<br />
som ger sig in i kokainbranschen<br />
och säljer till sina<br />
rika vänner. Ingen av dessa<br />
känner till att han egentligen<br />
är en helt vanlig kille. En nobody,<br />
något som JW till varje<br />
pris vill dölja. Sanningen håller<br />
dock på att hinna i kapp<br />
honom. Jorge är latinot som<br />
lyckas genomföra en osannolik<br />
rymning från Öster åker.<br />
Och Mrado är juggeindrivaren<br />
som misshandlar och sköter<br />
penningtvätt åt sin boss<br />
Radovan och dessutom är<br />
han i en vårdnadstvist om<br />
sin dotter. Dessa berättelser<br />
sammanfl ätas och blir till en<br />
kamp på liv och död. Det är<br />
spännande! En bok som är<br />
svår att lägga ifrån sig innan<br />
man läst klart.<br />
Som turist i London har jag<br />
inte besökt de områden där<br />
Innan döden kom av Elizabeth<br />
George (Prisma) utspelas,<br />
men hon beskriver det så<br />
väl så jag känner ändå rädslan<br />
på gatorna och känner<br />
dofterna från dem som lever<br />
där. Hennes senaste roman är<br />
inte en deckare utan snarare<br />
en mörk, realistisk roman om<br />
ungdomars liv i London. Den<br />
handlar om de händelser som<br />
ledde fram till det brutala och<br />
oförklarliga mordet på den<br />
tillförordnade polisinspektören<br />
Thomas Lynleys hustru<br />
i den tidigare boken När<br />
ingen ser. Historien börjar i<br />
North Kensington hos tre så<br />
gott som föräldralösa barn.<br />
Den äldsta, femtonåriga Ness,<br />
kastar sig rakt ut i elände så<br />
fort hennes högklackade stövlar<br />
kan bära henne. Det tvingar<br />
mellanbarnet, Joel, att ta<br />
stort ansvar för den yngste,<br />
Toby. Det dröjer inte länge för-<br />
41<br />
rän man förstår att också Joel<br />
har problem. Ett lokalt gäng<br />
börjar trakassera honom och<br />
uppträda hotfullt mot hans<br />
bror. För att skydda sin familj<br />
tvingas Joel till slut ingå<br />
ett avtal med djävulen - något<br />
som för honom hela vägen till<br />
Thomas Lynleys tröskel.<br />
En bok om de österrikiska<br />
alperna efter en katastrof<br />
låter tungt och svårt men är<br />
det inte. Marlen Haushofers<br />
Väggen (En bok för alla) är<br />
fascinerande och tankeväckande<br />
och trots att jag inte varit<br />
i Alperna så känner jag<br />
igen landskapet som hon beskriver<br />
det. Det känns som<br />
svensk landsbygd med små<br />
jord- och skogsbruk.<br />
En kvinna reser med ett<br />
par vänner till en stuga i österrikiska<br />
alperna. Hon stannar<br />
ensam kvar i huset då<br />
hennes vänner vandrat ner<br />
till den närbelägna byn. Följande<br />
morgon upptäcker hon<br />
att hon blivit avskuren från<br />
resten av världen av en genomskinlig<br />
men ogenomtränglig<br />
vägg. Utanför väggen<br />
ser hon övergivna hus, döda<br />
människor och djur.<br />
Hon måste, som en modern<br />
Robinson, klara sig ensam<br />
utan en aning om vad som<br />
hänt eller hur länge hennes<br />
isolering kommer att pågå.<br />
Veckorna och månaderna går<br />
utan att hon se en enda människa,<br />
hon har bara sin hund,<br />
en katt som kommer till stugan<br />
och en ko hon hittat övergiven<br />
i skogen. Ett gastkramande<br />
drama om en möjlig<br />
framtida katastrof.<br />
Av Cari Busin
KORSORD<br />
SKIVA<br />
SÄNKAS<br />
NED<br />
SYSS-<br />
LAR<br />
MED<br />
LEDER<br />
I SK-<br />
OGEN<br />
KATT-<br />
RAS<br />
SJÖFÅG-<br />
ELART<br />
BRITTIS-<br />
KT FLYG-<br />
VAPEN<br />
MICASA-<br />
AVISA<br />
VÄRDE-<br />
PAPPER<br />
FÖR<br />
VARA<br />
UNITED<br />
STATES<br />
KARTLIN-<br />
JER SOM<br />
FÖRENAR<br />
ORTER<br />
DET<br />
HAR<br />
MICASA<br />
GOLFJOBB<br />
ABRA-<br />
HAMS<br />
FRU<br />
RYSS-<br />
FLOD<br />
TÄTT-<br />
ING-<br />
REDE<br />
ÄR JU<br />
REST<br />
SKÄNKS<br />
ICKE<br />
YPPAD<br />
OK FÖR<br />
FINFÖR-<br />
DELAD<br />
VÄTSKA<br />
CHEF<br />
GAM-<br />
MAT<br />
Korsordstävling<br />
VARANN- BEGÄRD<br />
AN I SÅNG<br />
ANANAS<br />
KORRI-<br />
GERAT<br />
ÄR JU<br />
MONA S.<br />
SKIDORT<br />
GULD-<br />
FÄLT I<br />
YUKON<br />
BUSKE<br />
TILLTAL<br />
MICASAS<br />
ADRESS<br />
UTTAL-<br />
ADE<br />
DRAG-<br />
DJUR<br />
42<br />
RYSS-<br />
JA<br />
KRYPT-<br />
OGAM<br />
MORSGRIS<br />
JAKT<br />
PIL-<br />
PÅ<br />
FODRAL<br />
BRÄDE VIMSIG<br />
PUR<br />
TILL-<br />
TALAR<br />
HAR<br />
BOENDE<br />
HOS<br />
MICASA<br />
IS I<br />
LONDON<br />
LÅS-<br />
ÖPP-<br />
NARE<br />
AROM<br />
FRÅN<br />
LAGER<br />
MYCKET<br />
VAPEN<br />
KORT<br />
VARUHUS<br />
KOMEDI<br />
BLOMST-<br />
ÄLLNING<br />
LIMA-<br />
LAND<br />
SKIFTA<br />
NATUR-<br />
LIG FALL-<br />
ENHET MITT I ÅKER<br />
STAD<br />
VID<br />
NILEN<br />
LINGON<br />
SID-<br />
NUMMER<br />
NAMN<br />
OKÄNT<br />
Lös korsordet och skicka in det till<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter, att: Maria Ehn-Notrica, Box 17211, 104 62 Stockholm.<br />
De tre första som skickar in rätt svar får gåstavar i pris.<br />
Glöm inte att skriva ned din adress så att vi vet vart vi ska skicka priserna.<br />
LEG-<br />
ALA<br />
BOLL-<br />
KLUBB<br />
TENNIS-<br />
COACH<br />
NORR-<br />
BOTTEN-<br />
BLOMMA<br />
RYMD-<br />
FIGUR<br />
GUILLOU-<br />
FIGUR<br />
BLAND-<br />
NING<br />
SISU<br />
OXUDDE<br />
42-07
Ge dina nära och kära den finaste<br />
julklapp de någonsin fått:<br />
cancerforskning<br />
Ditt bidrag till cancerforskningen idag kan göra stor skillnad i morgon.<br />
Vi tänker besegra cancer. Vill du vara med?<br />
Telefon 020-78 11 79 | Plusgiro 901986-0 | cancerfonden.se<br />
Servicelösningar<br />
till seniorhyresgäster<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter har kommit<br />
överens med två leverantörer om<br />
att erbjuda service- och trygghetstjänster<br />
till dem som bor i <strong>Micasa</strong>s<br />
seniorboenden.<br />
Attendo Care och Alleato kan erbjuda<br />
de boende service- och trygghetstjänster<br />
såsom hjälp med städning,<br />
tvätt, inköp av varor och fl ytt liksom<br />
hjälp med uteplats och balkong samt<br />
hantverksservice. Dessutom erbjuds<br />
t ex trygghetslarm samt automatisk<br />
avstängning av el.<br />
43<br />
Tjänsterna beställs och betalas av<br />
hyresgästen själv. Hushållsnära tjänster är<br />
avdragsgilla till 50 procent i deklarationen.<br />
För prisexempel, broschyr eller övriga<br />
tjänster, kontakta:<br />
Attendo Care – för servicetjänster<br />
(städning, tvätt etc) ring 08-744 01 04 eller<br />
744 01 06gå in på<br />
www.attendo.se/seniorboende<br />
Alleato – för trygghetstjänster<br />
(ex vis trygghetslarm) ring Anne Almqvist,<br />
tel. 0704-378702, eller gå in på:<br />
http://www.alleato.se/micasa
Returadress:<br />
<strong>Micasa</strong> Fastigheter<br />
Box 17211, 104 62 Stockholm<br />
Kramar<br />
från 20:-/st<br />
Nu säljer vi kramar till förmån för alla<br />
som är ensamma i jul. Du kan hjälpa till<br />
genom att köpa en kram av våra frivilliga<br />
som finns på stan. Du kan också gå in på<br />
www.redcross.se/kram och köpa allt från<br />
en vanlig kram till ett helt kramkalas och<br />
skicka till någon du tycker om.<br />
Pengarna går till att<br />
göra julen lite mindre<br />
ensam för väldigt<br />
många människor.<br />
Kram till ICA som hjälper oss med insamlingen.<br />
B<br />
Sverige<br />
Porto<br />
betalt