Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nu efteråt kan Laila se att man skulle ha dragit in<br />
eleverna mer i beslutsprocessen. Skolledningen<br />
bestärnde vad som var tillåtet att bära i skolan och<br />
många elever reagerade med att trotsa och utmana<br />
detta förbud.<br />
-Ett tag var det en evig kamp om dessa förbannade<br />
tröjor och olika symboler, minns Laila.<br />
Ungdomarna behöver bli sedda<br />
Laila berättade vidare att hon var på en ftjreläsning<br />
med en överlevare frirn ett koncentrationsläger.<br />
-Föreläsaren kallade dessa ungdomar ftjr "hatare".<br />
Han använde inte ordet rasister. Jag blev väldigt tagen<br />
av hans föreläsning och kände starkt att jag var<br />
tvungen att försöka förrnedla hans budskap vidare.<br />
Jag måste helt enkelt börya göra föräldrarna medvetna<br />
om vad ungdomarnas klädsel och symboler stod för.<br />
Alla måste få kunskap om det hemska i rasismen,<br />
dvs. att vissa rnåinniskor anses underlägsna etndra och<br />
kan behandlas dåirefter. Vuxensamhället var tvungen<br />
att starta en motoff-ensiv till det som hade börjat breda<br />
ut sig på skolan. Jag kiinde starkt att det var ett ansvar<br />
som åvilade skolan. Jag kände också att det var<br />
bråttom. Processen från att vara en "vanlig" r-rngdom<br />
till någon rned klart uttalade rasistiska åsikter, ja, den<br />
processen kan gå fort. Det är nämligen så här att i<br />
det här " gänget" fär alla plats. Ofia är det vilsna<br />
ungdomar, sorl inte hittat sin identitet, men här får de<br />
clen. Den processen kan gå fort. Ålder har t ex ingen<br />
betydelse. En trettonåring med bombarjacka kan bli<br />
"lrorsad" på stan av en artonåring med likadan jacka,<br />
symbolen fiir deras åsikter. Trettonåringen växer av<br />
detta. Genom att bära samrla attribut blir man en i<br />
gänget. Efter ett par veckor kan det hela vara klart,<br />
man har fått en identitet som t ex nynazist.<br />
Alla måste få veta<br />
För att sprida informationen ordnade Laila så att en<br />
föreläsare , Tortuttv Deogun, från Stifielsen för respekt<br />
kom.<br />
Han är f d "värsting" och han har en bror sorn blivit<br />
ihjälslagen av huliganer. Deogan stannade i<br />
kommunen en veckn och informerade på komrnunens<br />
alla skolor, både elever, personal och föräldrarr. Han<br />
arbetade fiån morgon till kväll. lngen kr"rnde hädanefter<br />
säga att man inte visste. Föreläsningarna fick ett<br />
enormt gensvar och många diskussioner kom igång.<br />
Deogan lärnnade också uppgifter som skolorna kunde<br />
jobba vidare med.<br />
Flickor och pojkar<br />
Mest har arbetet riktat sig rnot pojkar och deras<br />
attribut. Flickor air liksom en tystare "svans". De har<br />
inte rakade huvuden eller har bombarjackor. Deras<br />
signaler iir mycket mer dolda, berättar Laila.<br />
-Kanske rerkar de håret längst ned bak i nacken och<br />
har håret längst uppe i en liten svans. De kan fälla<br />
ned håret när de vill och på så sätt syns det inte att de<br />
är rakade. De är mer diskreta. men de finns där.<br />
I dag är skolan lugnare<br />
I dag är det lugnare på skolan och de rasistiska<br />
symbolerna har så gott som helt försvunnit. Men<br />
medvetenheten oln vad som kan hända och<br />
beredskapen om hur man ska arbeta finns kvar. På<br />
skolan finns olika "kompisgrupper", som har koll på<br />
vard som händer bland eleverna. Börjar det dyka upp<br />
olika symboler tas det upp till diskussion direkt.<br />
- Men rasism är inget skolproblem, säger Laila. Det<br />
är ett samhällsproblem. Allu nPaste delta i kampen för<br />
att motverka att sådana åsikter får spridning.<br />
Faktaruta Stiftelsen för Respekt<br />
Stiftelsen är en politiskt och religiöst obunden organisation. Deras filosofi bygger på att man genom<br />
utbildning och information kan åstadkomma förändring. De vill inspirera unga och gamla att ta initiativ till<br />
handlingar som motverkar våld. Stiftelsen bildades '1995 under namnet Non-<strong>Vi</strong>olence, men har sedan<br />
dess bytt namn till det nuvarande.<br />
Varje år delar de ut priser till Vardagens hjältar. Allmänheten kan nominera både personer och organisationer<br />
till dessa priser.<br />
Mer information finns på.<br />
www. respekt.org<br />
24 <strong>Vi</strong> <strong>Mänskor</strong> Nr 3-4 2001<br />
I J