2012 var ett intressant väderår, läs mer här
2012 var ett intressant väderår, läs mer här
2012 var ett intressant väderår, läs mer här
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Krönikan är sammanställd av Sivert Mässing 2013-02-01 (uppdaterad 2013-02-09)<br />
Källor: SMHI, Meteorologiska institutet Finland, NOAA, NASA och The National Snow and Ice Data Center<br />
Årskrönika över <strong>väderår</strong>et <strong>2012</strong><br />
Vårflod i Råne älv<br />
Råneå i slutet på maj<br />
<strong>2012</strong>. Gångvägarna<br />
och grönområdet<br />
närmast älven ligger<br />
under vatten.<br />
Foto: Sivert Mässing<br />
Väderåret <strong>2012</strong> kan sammanfattas som <strong>var</strong>mt och blött med en solfattig sommar där Luleå slog<br />
nytt botterekord under juni med 205 soltimmar. I norra Sverige <strong>var</strong> det i allmänhet färre soltimmar än<br />
normalt, minst sol hade Katterjåkk under <strong>2012</strong> med 923 timmar. Praktiskt taget alla strålningsstationer<br />
uppmätte färre soltimmar än normalt under sommaren <strong>2012</strong>. Det enda undantaget <strong>var</strong> Visby där man<br />
med knapp marginal nådde över normalvärdet och vann solligan med två soltimmar <strong>mer</strong> än Luleå.<br />
Högsta årsmedeltemperaturen i länet under <strong>2012</strong> hade Piteå med +2,5 gr och största temperaturöverskottet<br />
hittar vi i Pajala med 0,9 gr över normal årsmedeltemperatur. Högsta årsmedeltemparaturen<br />
i landet hade Malmö +8,7 gr och Falsterbo som båda hade +8,8 gr. Största årsnederbörden<br />
i länet föll i Piteå med 975 mm och det är nytt årsrekord och slår det gamla från 1935<br />
som <strong>var</strong> på 840 mm. Fagerheden fick 1192 mm. Det gamla rekordet <strong>var</strong> 975 mm från 1935. Största<br />
årsnederbörden på SMHI:s observationsstationer rapporterade Källsjö i Halland med 1530 mm. Flera<br />
orter fick stora snömängder under december. I Jokkmokk hade man de snöigaste mellandagarna<br />
sedan 1993 med <strong>ett</strong> snödjup på 84 centimeter. Stockholm hade 42 cm på annandagen, Skara<br />
rapporterade 59 cm den 6 december och tangerar decemberrekordet från 1976.<br />
Vintermånaderna januari - februari: I samband med att <strong>ett</strong> mäktigt högtryck kom in från Ryssland i<br />
slutet av januari uppmättes i Haparanda det högsta lufttrycket på 40 år i Sverige, 1057 hPa. Ett<br />
lufttryck som ställde JAS-planen i Luleå på backen eftersom höjdmätarna inte klarade så högt lufttryck.<br />
Under februari höll högtrycket i sig så även i februari bjöd Haparanda på <strong>ett</strong> nytt högtrycksrekord med<br />
hela 1058 hPa. Lufttrycket <strong>var</strong> ännu högre i Finland och Ryssland där Kuhmo Kalliojoki i östra Finland<br />
hade hela 1062 hPa, Hoseda-Hard strax väster om Uralbergen hade på förmiddagen den 31 januari<br />
<strong>ett</strong> lufttryck på 1068 hPa. Kylan <strong>var</strong> bister och i Naimakka uppmättes den lägsta temperaturen oavs<strong>ett</strong><br />
månad på 11 år med -42,8 gr den 6 februari. I Kvikkjokk Årrenjarka <strong>var</strong> det -42,7 gr och det <strong>var</strong> den<br />
lägsta temperaturen för den platsen sedan 1918. Sammantaget har vintern <strong>var</strong>it betydligt mildare än<br />
normalt med över 3 gr <strong>var</strong>mare i länet mot normal medeltemperatur. De minsta avvikelserna hade<br />
nordvästra Lappland och i Nikkaluokta blev det till och med temperaturunderskott. I Haparanda får<br />
man gå tillbaka ända till rekordåret 1935 för att finna en <strong>mer</strong> nederbördsrik vinter än årets med 237,5<br />
mm.<br />
Mars - april: Mars månads lägsta temperatur noterades i Nikkaluokta på -27,4 gr. Den 16 mars <strong>var</strong><br />
mycket blåsig i fjällen vilket försvårade sökandet efter det Norska Herkulesplanet som kraschat i<br />
Kebnekaisefjällen. På stationen i Stekenjokk i södra Lapplandsfjällen uppmättes som mest hela 37<br />
m/s i medelvind och 40 m/s i vindbyarna. I Uppsala uppmättes +19,0 gr den 22 mars och slog därmed<br />
det gamla rekordet från 1990 på 17,4 gr. Temperaturobservationer har utförts ända sedan 1739 i<br />
Uppsala och aldrig tidigare har en så hög temperatur observerats där i mars månad. Natten till den 3<br />
april noterade Nikkaluokta månadens lägsta temperatur i landet med -29,3 gr. Månadens största<br />
snödjup noterades i Talljärv den 22 – 24 med 135 cm. April blev kallare än mars i stora delar av<br />
Sverige med några undantag och det har inte hänt sedan 1998. Nästan hela landet fick samtidigt <strong>mer</strong><br />
nederbörd än normalt. Lokalt längs Norrlandskusten <strong>var</strong> det en av de allra nederbördsrikaste<br />
aprilmånaderna och allra mest fick Holmön utanför Umeå med 80 mm.<br />
1
Finland: Medeltemperaturen för april <strong>2012</strong> <strong>var</strong> något lägre än vanligt i hela landet och <strong>var</strong>ierade från<br />
dryga +3 grader i landets södra delar till knappa -4 i den lappländska armen. Nederbördsmängden<br />
under april <strong>var</strong> 40–60 mm i största delen av landet. Det regnade minst i Norra Lappland där<br />
nederbördsmängden lokalt låg under 30 mm. I jämförelse med långtidsmedelvärdet uppmättes klart<br />
större nederbördsmängder än vanligt i hela landet. På Åland, längs kusten i Österbotten och i delar av<br />
södra Lappland <strong>var</strong> nederbörden två gånger så stor som normalt.<br />
Maj - juni: Maj började med en släng av vinter och slutade med mycket nederbörd och några <strong>var</strong>ma<br />
dagar som gjorde att snösmältningen tog fart. Den 25 maj hade Haparanda 22,4 gr och vid Umeå<br />
flygplats noterades 24,9 gr. Äl<strong>var</strong>na fick höga vattenflöden med en klass 3 <strong>var</strong>ning i bland annat<br />
Sangisälven som följd. Det <strong>var</strong> höga flöden även i Råne älv, Kalix älv, Torne älv och Muonio älv, i<br />
Råne älvens biflöde Rörån uppmättes de högsta flödena sedan 1973. Många vägar i Piteå, Luleå,<br />
Boden och Kalix kommuner <strong>var</strong> avstängda på grund av översvämningar av de höga vattenflödena.<br />
E4:an vid Byske <strong>var</strong> avstäng i flera dagar när det blev översvämningar där av att Byske älv hade högt<br />
vattenflöde. Den 29 juni <strong>var</strong> det -3.5 gr i Naimakka och hade det inträffat två dagar senare hade det<br />
blivit nytt köldrekord för juli där. Piteå fick 154 mm nederbörd under juni vilket är den näst högsta<br />
noteringen sedan mätstart 1860 och bara 2 mm mindre än rekordet från 1932. Fagerheden fick 225<br />
mm under juni, 2 och 3 juni fick Koler 86 mm nederbörd. Luleå slog nytt bottenrekord med 205<br />
soltimmar under juni. Mycket nederbörd under perioden maj – juni fick konsekvenser för jordbruket i<br />
Norrbotten när det inte gick att komma ut med jordbruksmaskinerna för jordberedning, sådd och<br />
potatissättning.<br />
Juli - augusti: Natten till den 10 juli <strong>var</strong> klar och mycket kall. Naimakka noterade då månadens lägsta<br />
temperatur i landet med -2,8 gr. I Karesuando <strong>var</strong> det -0,1 gr, vilket för den stationen innebar den<br />
första frostnatten i juli sedan 1949. På två dygn 13 och 14 fick Parakka hela 108 mm nederbörd.<br />
Natten till den 22 <strong>var</strong> det +2,2 gr i Haparanda som lägst, vilket innebar den lägsta julitemperaturen där<br />
sedan 1863. Det <strong>var</strong> stora temperatursvängningar under augusti då både Kiruna och Överkalix<br />
S<strong>var</strong>tbyn den 14 augusti hade 25 gr, den 20 hade Pajala på morgonen -4,8 gr som lägst. Den 19<br />
augusti föll hagel stora som stenkulor i en lokal skur mellan Kåbdalis och Puottaure, det <strong>var</strong> antagligen<br />
en av sommarens kraftigaste hagelskurar som slog sönder löven på lövträden och lämnade många<br />
kala björkar efter sig. Praktiskt taget alla strålningsstationer uppmätte färre soltimmar än normalt<br />
sommaren <strong>2012</strong>. Det enda undantaget <strong>var</strong> Visby där man med knapp marginal nådde över<br />
normalvärdet och vann solligan med två soltimmar <strong>mer</strong> än Luleå. Den absolut högsta temperaturen<br />
under året uppmättes den 20 augusti i Lund med 32,1 gr.<br />
Finland: Har haft samma mönster som Sverige under sommarmånaderna med betydligt färre dagar<br />
med högsommarvärme sommaren <strong>2012</strong> än normalt. Medeltemperaturen <strong>var</strong> under sommaren rätt<br />
normal med <strong>var</strong>ierande nederbördsmängder. Åskväder och blixtar förekom i mindre omfattning än<br />
vanligt. Ett kraftigt värmeåskväder i början på augusti med många blixtnedslag slog ut delar av elnätet<br />
och telekommunikationerna i Viitasaari.<br />
September - oktober: Den 10 september på morgonen noterades månadens lägsta temperaturer<br />
med -7,3 gr i Naimakka samtidigt som södra Sverige fick en pust av den kontinentala värmen då<br />
månadens högsta temperaturer noterades med strax över 26 gr i Skåne. Östra Norrbotten fick mycket<br />
nederbörd under september där det uppättes 143 mm i Karungi för att nämna någon av<br />
mätstationerna. Oktober blev även den en blöt månad där Fagerheden fick den 5 inte mindre än 58<br />
mm nederbörd, vilket är den största dygnsnederbördsnoteringen där i oktober sedan åtminstone 1961.<br />
Piteås nederbördsnotering från den 5 på 35 mm <strong>var</strong> den största uppmätta dygnsmängden där i<br />
oktober på minst 75 år. I Piteå uppmättes 208,3 mm nederbörd under oktober vilket med god marginal<br />
tar över toppnoteringen som den nederbördsrikaste oktobermånaden i Piteå sedan mätningarna<br />
startade där år 1860. Men rekordnoteringen stannar inte där, för d<strong>ett</strong>a <strong>var</strong> också den tredje regnigaste<br />
månaden som uppmätts i Piteå oavs<strong>ett</strong> tid på året, endast slagen av juli 1997 med 219,9 mm och<br />
september 2011 med 211,8 mm. Stora delar av skörden gick inte att bärga på grund av allt regnande<br />
utan den blev k<strong>var</strong> ute på fälten.<br />
Finland: Det är inte bara i Norrbotten det har <strong>var</strong>it en blöt oktober. I Finland uppmättes den största<br />
dygnsnederbörden 53 mm den 5 oktober i Kauhajoki vid Kuja-Koko observationsstation. I Kauhajoki<br />
stad regnade det nästan lika mycket, där uppmättes 49 mm under 24 timmar. Mest regnade det i<br />
Sastmola, där uppmättes 191 mm under oktober. Det är ca 2,5 gånger <strong>mer</strong> än långtidsmedelvärdet<br />
som används som jämförelse i Finland. På några observationsstationer i västra Finland slogs nya<br />
lokala nederbördsrekord för oktober månad. Meteorologiska institutet har sedan början av <strong>2012</strong><br />
2
använt statistik från perioden 1981–2010 som långtidsmedelvärde istället för den tidigare<br />
jämförelseperioden 1971–2000.<br />
November - december: Nikkaluokta som brukar <strong>var</strong> känt för att <strong>var</strong>a kallast <strong>var</strong> <strong>var</strong>mast i länet under<br />
november med +7 grader den 22. Månadens lägsta temperatur hade Karesuando den 30 då det<br />
uppmättes -32,4 gr. November har i allmänhet <strong>var</strong>it nederbördsfattig i hela länet där Abisko fick minst<br />
och uppmätte 9 mm. Det största snödjupet i november står Katterjåkk för som rapporterade 62 cm.<br />
Både Kiruna och Luleå hade lika många soltimmar under december, nämligen noll. Mest nederbörd i<br />
länet under december har Luleå fått med 104 mm mot normalt 42 mm, Piteå fick 100 mm mot normal<br />
nederbörd på 43 mm, Jokkmokk fick 85 mm mot normal nederbörd på 33 mm och Malmberget fick 65<br />
mm mot normal nederbörd på 36 mm. I södra Norrland toppar Härnösand med 153 mm mot normalt<br />
66 mm under december och fick därmed landets största decembernederbörd. Under juldagen<br />
noterade Kvikkjokk månadens lägsta temperatur i länet med -38,5 gr. Månadens högsta temperatur<br />
hade Piteå på nyårsafton då det uppmättes +2,3 gr som dagens högsta temperatur. I Jokkmokk hade<br />
man de snöigaste mellandagarna sedan 1993 med <strong>ett</strong> snödjup på 84 centimeter. Stockholm hade 42<br />
cm på annandagen, Skara rapporterade 59 cm den 6 december och tangerar decemberrekordet från<br />
1976.<br />
Finland: Jämfört med normal medeltemperatur <strong>var</strong> Finlands temperaturavvikelse under december<br />
störst i landets mellersta delar där det <strong>var</strong> drygt fem grader kallare än normalt. Under de senaste 50<br />
åren har Finland upplevt en kall december 1967, 1978, 1995 och 2002. Månadens lägsta temperatur<br />
-34,7 grader uppmättes i Kiutaköngäs i Kuusamo den 20 december. Den nederbördsrikaste<br />
observationsstationen <strong>var</strong> Fagerholm i Pargas, där det kom 103 mm nederbörd.<br />
Avvikelse årsmedeltemperatur Avvikelse årsnederbörd<br />
3
Årsmedeltemperaturen under <strong>2012</strong>, normalvärdet är inlagt inom parentes. Naimakka -2,6 gr (-3,0<br />
gr), Katterjåkk -1,7 gr (-1,7 gr), Kiruna -1,5 gr (-1,9 gr), Pajala +0,8 gr (-0,1 gr), Arjeplog Myrheden -0,3<br />
gr (-0,7 gr), Överkalix S<strong>var</strong>tbyn +1,0 gr (+0,3 gr), Kvikkjokk Årenjarka -1,4 gr (-1,4 gr), Jokkmokk -0,9<br />
gr (-1,4 gr), Haparanda +1,7 gr (+1,2 gr), Luleå +2,3 gr (+1,6 gr), Piteå +2,5 gr (+1,7 gr), Umeå +3,4 gr<br />
(+2,5 gr), Frösön +3,0 gr (+2,5 gr), Härnösand +4,7 gr (+3,8 gr), Falun +5,3 gr (+4,2 gr), Uppsala +6,5<br />
gr (+5,6 gr), Hoburg på södra Gotland +7,6 gr (+6,9 gr), Göteborg +8,3 gr (+7,7 gr), Ronneby<br />
Bredåkra +7,3 gr (+6,8 gr) och Lund +8,5 gr (+7,9 gr).<br />
Årsnederbörden i millimeter under <strong>2012</strong>, normalvärdet är inlagt inom parentes. Naimakka 483<br />
(391), Katterjåkk 788 (844), Kiruna 733 (500), Pajala 565 (432), Arjeplog Myrheden 745 (554),<br />
Överkalix S<strong>var</strong>tbyn 764 (456) , Kvikkjokk Årenjarka 628 (560), Jokkmokk 681 (509), Haparanda 769<br />
(532), Luleå Bergnäset 818 (506), Piteå 975 (539), Umeå Rönnbäcksdalen 772 (591), Östersund<br />
Tullus 568 (543), Härnösand 994 (703), Falun 732 (617), Uppsala 739 (544), Gotska Sandön 692<br />
(493), Göteborg 1045 (758), Ronneby Bredåkra 643 (631) och Lund 599 (666).<br />
Antal soltimmar under <strong>2012</strong>, normalvärde för de stationer som det finns tillgängligt är inlagt inom<br />
parentes. Katterjåkk 923 (1153), Abisko 1204 (1338), Tarfala 988, Kiruna 1474 (1484), Luleå 1759<br />
(1771), Umeå 1665 (1782), Östersund 1501 (1536), Karlstad 1862 (1801), Stockholm 1776 (1821),<br />
Visby 2038 (1812), Göteborg 1684 (1722), Karlskrona 2099 och Lund 1715 (1592).<br />
Arktis: Under september <strong>var</strong> isutbredningen i Artis rekordlåga 3,41 miljoner kvadratkilometer. Det är<br />
troligt att den främsta orsaken till den stora förlusten av is sommaren <strong>2012</strong> är att istäcket har fortsatt<br />
att tunnats ut och blivit <strong>mer</strong> dominerat av säsongsbetonad is under 2000-talet. Den tunnare isen <strong>var</strong><br />
<strong>mer</strong> benägen att brytas upp och smälta av en mycket stark storm centrerad över centrala Arktiska<br />
oceanen i början av augusti. Stormen påskyndade avsmältningen av den tunna isen som redan<br />
verkade <strong>var</strong>a på väg att smälta helt. Under december hade Arktis <strong>ett</strong> mycket stora<br />
temperaturöverskott. Precis som föregående månader återfanns de största värmeöverskotten i de<br />
västra delarna av ryska Arktis där det fortfarande fanns stora isfria områden. Norr och öster om<br />
Novaya Zemlya <strong>var</strong> december cirka 10 grader <strong>var</strong>mare än normalt.<br />
Den genomsnittliga utsträckningen av<br />
havsisen för december <strong>2012</strong> <strong>var</strong><br />
1.160.000 kvadratkilometer under<br />
1979 - 2000 års genomsnittliga<br />
utsträckningen (lila linjen) för<br />
månaden Det <strong>här</strong> är den näst lägsta<br />
decemberutsträckning av havsisen<br />
efter december 2008 sedan<br />
satellitmätningarna började 1979.<br />
Bild: The National Snow and Ice Data<br />
Center<br />
4<br />
Isbrytaren Oden <strong>var</strong> ute på en<br />
lång Arktisexpedition från mitten av<br />
juli till slutet på september <strong>2012</strong>.<br />
Foto: Ulf Christensen som deltog i<br />
expeditionen på uppdrag av SMHI.
USA: För hela det kontinentala USA blev <strong>2012</strong> det <strong>var</strong>maste året som uppmätts med extremt väder<br />
som inkluderade torka, skogsbränder, orkaner och stormar men med en tornadoaktivitet under<br />
genomsnittet i USA:s historia, i alla fall sedan man började mäta väder och klimatdata 1895. När det<br />
har kommit nederbörd har det oftast <strong>var</strong>it i form av skurar som endast mildrat torkan lokalt. I USA<br />
tangerades under juni 87 olika vär<strong>mer</strong>ekord. Utöver det slogs ytterligare 86 vär<strong>mer</strong>ekord, de flesta runt<br />
40 gr Celsius. Totalt s<strong>ett</strong> blev det alltså 173 tangerade eller slagna rekord. Under december kan<br />
nämnas som exempel att i Kansas City, Missouri <strong>var</strong> det 23,3 gr <strong>var</strong>mt den 3 december, vilket<br />
tangerade stadens vär<strong>mer</strong>ekord för december som stått sig sedan 1939. Det tidigare<br />
årsmedelrekordet för USA från 1998 fullständigt slaktades något som i rekordsammanhang får ses<br />
som mycket ovanligt för <strong>ett</strong> land av USAs storlek. Marginalen <strong>var</strong> 0,55 gr över 1998<br />
årsmedeltemperatur.<br />
Filippinerna: I slutet av november bildades den tropiska cyklonen Bopha ovanligt nära ekvatorn.<br />
Bopha nådde in över södra Filippinerna den 4 december med full styrka som en tropisk orkan av<br />
kategori 5 på Saffir-Simpsonskalan. På Filippinerna blev det stor förödelse där Bopha drog fram med<br />
minst 1 000 omkomna människor, raserade byggnader och förstörd infrastruktur som kom<strong>mer</strong> att ta<br />
lång tid att bygga upp igen. Bopha blev den tropiska cyklon som krävde flest dödsoffer under <strong>2012</strong>.<br />
Global årsmedeltemperatur: Globalt s<strong>ett</strong> <strong>var</strong> <strong>2012</strong> det 10: e <strong>var</strong>maste året sedan mätningarna<br />
började 1880. NOAA använder den genomsnittliga årsmedeltemperaturen under 1900-talet som<br />
jämförelsetal. Den globalt genomsnittliga årliga temperaturen <strong>var</strong> 0,57 gr över genomsnittet. Det <strong>var</strong><br />
också 36: e året i rad med en global temperatur över 1900-talets genomsnitt. Det sista året med lägre<br />
årsmedeltemperatur än snittet <strong>var</strong> 1976. Inklusive <strong>2012</strong> hör 12 år hittills på 2000-talet (2001-<strong>2012</strong>) till<br />
de 14 <strong>var</strong>maste åren i en 133 år lång mätperiod. Förekomsten av CO2 i atmosfären ökade med 2,56<br />
ppm under <strong>2012</strong>. Enligt NOAA är det den näst största ökningen av CO2 i atmosfären under <strong>ett</strong> år i en<br />
mätserie som startade 1960.<br />
5<br />
Tyfonen Bopha över<br />
Filippinerna den 4<br />
december <strong>2012</strong>.<br />
Bild: NOAA<br />
Solaktiviteten påverkar<br />
uppvärmningen av<br />
marken och haven.<br />
Senaste åren har<br />
solaktiviteten <strong>var</strong>it låg,<br />
men den globala<br />
medeltemperaturen har<br />
ändå fortsatt att öka.<br />
Källa: NOAA
Nedan finns <strong>mer</strong> information om den globala uppvärmningen<br />
Isutbredning i Arktis under december åren<br />
1979-<strong>2012</strong> visar på en nedgång på -3,5%<br />
(+ / -0,6%) per årtionde. Källa:<br />
National Snow and Ice Data Center<br />
Global årsmedeltemperatur 1880-<strong>2012</strong>,<br />
baserat på data från NASA. Jämförelsen<br />
är gjord mot NASA:s medelvärde mellan<br />
åren 1951 – 1980 som är utmärkt med<br />
linjen vid 0. Källa: NASA<br />
6<br />
Istillväxten i Arktis från oktober till februari<br />
under åren 1979 – 2013. Källa: National<br />
Snow and Ice Data Center<br />
Globala<br />
temperaturavvikelser i<br />
genomsnitt från 2008 till<br />
<strong>2012</strong>. Källa: NASA<br />
Goddard Institute for<br />
Space Studies<br />
Stapeln anger mängden CO2 i<br />
atmosfären i ppm per år. Vågräta<br />
linjen är medelvärdet under<br />
respektive 10-års period. Källa:<br />
NOAA
Januari 2013 <strong>var</strong> sjätte <strong>var</strong>maste januari sedan 1880 enligt NASA. NASA och NOAA har lite olika<br />
beräkningsmodeller när de räknar fram normalvärdet för den globala temperaturen. Det som skiljer i<br />
modellerna är att NOAA räknar sitt medelvärde på hela 1900-talet och NASA räknar på en betydligt<br />
kortare medelvärdesperiod där man räknar mellan åren 1951 – 1980.<br />
När NASA hade räknat klart och kom de fram till att januari 2013 blev globalt 0,61 gr över normalt.<br />
Enligt NASA-s beräkningsmodell <strong>var</strong> årets januari den 6:e <strong>var</strong>maste sedan 1880, efter 2007, 2003,<br />
2002, 2005 och 2010.<br />
Tidigare har NOAA kommit fram till att januari 2013 <strong>var</strong> 0,5433 gr över snittet för 1900-talets<br />
januarimånader och blev därmed 9:e <strong>var</strong>maste januari som uppmätts globalt.<br />
7