Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
in Word and give them that to sign, so they can see what we expect them to<br />
do.” (ibid. s 411).<br />
En speciell kritik riktas mot det byråkratiska användandet. ICS skulle främja både ett<br />
barnperspektiv och den enskildes rättssäkerhet men har paradoxalt förvandlats <strong>till</strong> sin<br />
motsats; barnavårdsutredningarna har förvandlats <strong>till</strong> en i huvudsak byråkratisk process.<br />
“With the advent of the ICS, a form must be completed for each individual child.<br />
For families with multiple children, the demise of the ‘family’ record is obvious.<br />
The requirement to complete a record for each and every child, results in data<br />
either being copied across automatically or ‘copied and pasted’ into different<br />
fields. This negates the purpose of individual assessments for each child and,<br />
more importantly, consumes excessive amounts of social workers’ time. It is<br />
also inherently unsafe as such ‘cloned’ information is inevitably not checked<br />
properly; moreover, there is no obvious place to describe fully the relationships<br />
the children have with each other or their parent(s). The overall effect of such<br />
intensified bureaucracy is to reduce the social work assessment task to data<br />
entry, curtailing time for visiting and thinking about the casework task, and<br />
therefore the needs of the child.” (ibid. s 411).<br />
Den brittiska studien har ett omfattande empiriskt underlag som gör den svår att avfärda<br />
även om ICS inte riktigt är samma sak som <strong>BBIC</strong>. Den rapporterar också om engelska<br />
kommuner som har lämnat modellen. <strong>Det</strong> <strong>finns</strong> ytterligare kritiska studier av LACS och ICS,<br />
exempelvis Shaw et al. 2009.<br />
Gladh & Palm (2011) har gjort en svensk aktstudie som bland många intressanta resultat<br />
visar att skillnaderna i kvaliteter i den sociala barnavårdens utredningar mellan ”gamla”<br />
utredningsmodeller och <strong>BBIC</strong> inte visar på entydiga kvalitetsförbättringar efter <strong>BBIC</strong>:s<br />
inträdande inom de verksamheter de har studerat. Studiens undersökningsmaterial omfattar<br />
132 akter och utredningar i två svenska kommuner och resultaten visar bl.a. att<br />
utredningarna har blivit tydligare efter <strong>BBIC</strong>:s införande, att samtal med barn genomförts i<br />
större utsträckning än tidigare och att utredningarna fått ett tydligare barnperspektiv.<br />
Samtidigt inhämtas färre professionella bedömningar av barnet annat än från socialtjänstens<br />
sida än innan <strong>BBIC</strong> infördes. <strong>Det</strong> fanns flera beskrivningar av föräldrarnas behov av stöd eller<br />
uppgifter om vanvård eller hot och våld i familjerna i utredningar gjorde före <strong>BBIC</strong>, vilket får<br />
sägas vara anmärkningsvärd om barnperspektivet skall stå i fokus. Vård och<br />
genomförandeplaner <strong>finns</strong> oftare i <strong>BBIC</strong>-utredningar än i äldre utredningar, men samtidigt<br />
har barns uppfattningar hörts i mindre grad i utredningsuppföljningar utifrån <strong>BBIC</strong> än i äldre<br />
utredningsmodeller, detta som några exempel på tvetydigheten. I studiens slutord <strong>finns</strong><br />
följande rätt pessimistiska uttalande:<br />
”Vi kan utifrån denna studie inte heller uttala oss om <strong>BBIC</strong> som<br />
arbetsinstrument medför att det verkligen blir bättre för de barn som samhället<br />
åtagit sig särskilt ansvar att sörja för, när familjers resurser på olika plan inte<br />
räcker <strong>till</strong>.” (Gladh & Palm 2011, s 49).<br />
23