Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kunskapsläge och teoretiska perspektiv<br />
Tidigare studier av <strong>BBIC</strong>-manualen<br />
En stor del av de studier som gjorts av <strong>BBIC</strong> har implementering och utvecklingsarbete som<br />
huvudtema (Rasmusson 2004; 2006, Wolf-Sandahl 2010, Enell 2008 och 2009, Ångman<br />
2009). Flera har gjorts inom lokala <strong>FoU</strong>-miljöer.<br />
I England skedde utvecklingsarbetet av LACS i ett samarbete mellan det engelska<br />
hälsodepartementet, praktiker och forskare från olika universitet. Några av de utvärderingar<br />
som utförts har gjorts av forskare som själv varit med och utvecklat LACS och det<br />
vetenskapliga värdet är därför inte helt <strong>till</strong>förlitligt. Dock <strong>finns</strong> några intressanta iakttagelser<br />
som har relevans för föreliggande studie. Ward (2002) identifierar exempelvis några av de<br />
problem som uppstod vid implementeringen av LACS. Dels handlade det om organisatoriska<br />
problem, dels om attitydproblem från personalens sida, men också om rent ideologiska<br />
svårigheter. Ett exempel hon tar upp är att de olika formulären som ingår i LACS inte blev<br />
använda på det sätt som var avsett eller förväntat. Socialarbetarna hade ett pragmatiskt<br />
synsätt på formulären och använde dessa efter hur de själva tyckte var lämpligt. Mycket av<br />
den information som socialarbetarna hade om de familjer de utredde blev inte<br />
dokumenterat skriftligt, fast det kunde handla om centrala uppgifter, nödvändiga för<br />
utredningen. Ward (ibid.) hävdar att motivationen för att använda LACS måste komma från<br />
socialarbetarna själva och att de utifrån det vardagliga utredningsarbetet både måste förstå<br />
meningen och nyttan av utredningsformulären.<br />
Cleaver et al. (2004) genomförde mellan 2000 och 2002 en stor utvärdering av AF<br />
(Framework for Assessments of Children in Need and their Families), som är en<br />
vidareutveckling av LACS. Undersökningen omfattade 2248 ansökningar och/eller<br />
anmälningar, samt 866 enkäter <strong>till</strong> chefer, socialarbetare och samarbetspartners. I<br />
undersökningen framhävs de organisatoriska förutsättningarna och de hinder som <strong>finns</strong> för<br />
en lyckad implementering. <strong>Det</strong> handlar om svåra arbetsvillkor (exempelvis hög<br />
ärendebelastning) för socialarbetarna och om svårigheter för organisationerna att behålla<br />
kompetent personal. Bristande tekniskt stöd och lite tid för reflektion och vidareutbildning<br />
var andra försvårande faktorer i implementeringsarbetet.<br />
Samtidigt uppfattade många att det fanns stora fördelar med AF. Utredningarna fick en<br />
tydligare fokus och många upplevde att de fick bättre relationer med de familjer de utredde<br />
(Ibid.). Cheferna var mer positivt inställda än vad socialarbetarna var. Cirka en tredjedel av<br />
handläggarna var av den uppfattningen att de olika utredningsformulären snarare var ett<br />
hinder än en hjälp i arbetet med familjerna och att de mer hade karaktären av<br />
kontrollerande verktyg än av hjälpskapande åtgärder. En intressant iakttagelse var att de av<br />
handläggarna som var mest ovana med utredningsformulären också var de som använde<br />
dessa mest byråkratiskt. I dag har LACS och AF sammanfogats <strong>till</strong> ICS (Integrated Children’s<br />
System).<br />
2006 kom socialstyrelsen med sin grundbok om <strong>BBIC</strong> som ger grundliga anvisningar i hur<br />
<strong>BBIC</strong> bör användas. Grundboken används i socialstyrelsens utbildningsinsatser. Den ger en<br />
19