Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
Socialarbetares förhållningssätt till BBIC - "Det finns ... - FoU Nordväst
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Syfte och frågeställningar<br />
Syftet med studien är att ge en bild av vilka inställningar och <strong>förhållningssätt</strong> handläggare<br />
inom socialförvaltningarnas familjeenheter i ett urval av Stockholms nordvästkommuner har<br />
<strong>till</strong> <strong>BBIC</strong> som arbetsinstrument i ett utredningsarbete och vilka möjliga effekter <strong>BBIC</strong> kan ha<br />
för vidare handläggning och insatser i barnavårdsärenden.<br />
Studien behandlar följande frågeställningar i enlighet med ovanstående syfte:<br />
• Vad uppfattas av handläggarna vara förtjänster och brister med <strong>BBIC</strong> som<br />
handläggnings- och dokumentationsinstrument?<br />
• Vilka sammanhang <strong>finns</strong> det enligt handläggarna mellan utredning, beslut och insats i<br />
<strong>BBIC</strong>?<br />
Rapportens uppläggning<br />
Efter en kort inledning ges i rapporten en kort genomgång av <strong>BBIC</strong>-konceptet, syfte och<br />
frågeställningar samt studiens uppläggning. I det följande metodavsnittet presenteras val av<br />
metod. I ett särskilt avsnitt presenteras tidigare forskning och teoretiska perspektiv.<br />
Resultatdelen presenteras sedan under fem olika teman som växte fram under arbetet med<br />
att systematisera intervjumaterialet. Varje tema har analyserats utifrån både tidigare<br />
forskning och valda teoretiska perspektiv. <strong>Det</strong> sist redovisade temat innehåller en<br />
sammanfattning av <strong>BBIC</strong>:s brister och förtjänster så som handläggarna har uppfattat dem.<br />
Studien avslutas med en slutdiskussion.<br />
Tillvägagångssätt och metod<br />
Studien var riktat mot samtliga utredande socialsekreterare inom de åtta<br />
nordvästkommunernas IFO-enheter (Individ- och familjeomsorg). De åtta kommunerna är<br />
Järfälla, Sigtuna, Sundbyberg, Sollentuna, Solna, Upplands Väsby, Ekerö och Upplands-Bro.<br />
Ursprungligen fanns ett stort intresse bland de <strong>till</strong>frågade kommunerna, men den slutliga<br />
studien baseras på fokusintervjuer med <strong>BBIC</strong>-handläggare inom tre kommuner; Sigtuna,<br />
Järfälla och Sundbyberg.<br />
Vad är en studie eller utvärdering?<br />
Vedung (1998) hävdar att studier eller utvärderingar i huvudsak utförs i ”antingen<br />
kontrollerande, främjande eller kunskapsutvecklande syfte” (s. 75). Vilka värderingskriterier<br />
som skall användas i en studie är en central fråga. I föreliggande studie har valts att använda<br />
så kallade aktörskriterier (ibid.) där brukarnas (i det här fallet socialsekreterarna)<br />
uppfattningar kring förväntningar, erfarenheter och behov har stått i fokus. <strong>Det</strong> blir ett<br />
brukarperspektiv där brukare kan översättas med ”socialsekreterare” eller ”handläggare”.<br />
Studien utgår dessutom från ett främjande eller kunskapsutvecklande syfte.<br />
Verksamhetsutveckling är ett nyckelbegrepp och en viktig utgångspunkt var att studien<br />
14