Statsråden och dreven - Mediestudier
Statsråden och dreven - Mediestudier Statsråden och dreven - Mediestudier
Tabell 6. Huvudsaklig vinkling 1983 och 2000 Mora- Juri- Ekono- Politisk/ Mass- Triviali- Spin- Annan lisk disk misk parlamen- medial serande off tarisk 1983 27 2 15 21 9 6 7 2 2000 35 5 3 1 4 9 9 Summa 62 2 20 24 10 10 16 11 MEDIEBEVAKNINGENS FOKUS. Antal artiklar/inslag med olika huvudsaklig vinkling år 1983 respektive år 2000.Totalt antal artiklar/inslag år 1983 är 89 stycken, medan motsvarande siffra år 2000 är 66 stycken. Huvudsaklig vinkling Grundläggande för att få ett grepp om hur mediebevakningen ser ut de båda åren, är att studera vilka olika perspektiv på affären som lyfts fram i texterna. Detta görs genom att den huvudsakliga vinkeln i varje artikel/inslag bedöms. Vissa av vinklingarna är självklara, medan andra kräver en viss förklaring. Den första vinklingen som kan vara intressant att kommentera är den moraliska. Flertalet artiklar/inslag kom att hamna här vid de båda rapporteringarna. Men i Rainerfallet är skillnaden mellan de två vinklingar som fått flest artiklar liten. I Freivalds-affären är de moraliskt vinklade artiklarna helt dominerande (tab. 6). Jämfört med 2000 är det främst andelen artiklar med politiskt-parlamentariskt fokus som klart skiljer sig åt. 1983 finns 21 artiklar som har denna huvudsakliga vinkel. Med detta menas att det 50 främst är det politiska perspektivet som fokuserats. Det kan vara huruvida Palme ska göra om sin regering eller inte till följd av affären, eller olika oppositionspolitiker som kommenterar situationen. Med ”spin-off” menas artiklar och inslag som har viss (men inte huvudsaklig) anknytning till huvudpersonen, som enbart kan tänkas vara ett resultat av den pågående affären och som därför annars inte skulle blivit publicerade. Ett exempel är material som främst handlar om Björn Rosengrens fastighetsaffärer men i sammanhanget refererar till regeringskollegan Freivalds. Till kategorin ”Annan” förs de artiklar/inslag som inte passar i någon av de övriga vinklingarna. År 2000 handlar det om nio fall. Dessa har främst varit av bostadspolitisk karaktär, det vill säga artiklarna/inslagen diskuterar Stockholms bostadssituation generellt, men med anknytning till affären. Exempel på artiklar med olika vink-
ling presenteras i texten nedan under samma rubriker som används i tabellen ovan. Eftersom kategoriseringen inte självklart talar om vilken typ av artikel som skulle kunna tolkas in här, så redovisas ett antal artiklar där denna tendens varit den huvudsakliga. Moralisk vinkling Det moraliska i Ove Rainers agerande diskuteras tidigt. Redan tidigt är de flesta medier någorlunda överens om att Rainer rent juridiskt inte gjort något fel. Därefter går debatten i mångt och mycket över till att handla om dels huruvida Rainers eget agerande är moraliskt rätt eller fel, delvis om huruvida det är rätt eller fel att kräva ett visst moraliskt agerande från en socialdemokrat eller inte. Socialdemokratin anklagas av vissa för att vara dubbelmoralisk, när aktiva socialdemokrater som själva varit med att utforma skattreglerna fördömer Rainers agerande. Detta är hämtat från nyhetsmaterialet: - Av borgerligheten kan man förvänta sig vad som helst medan man som socialdemokrat måste ha en högre moral. Nancy Eriksson i Dagens Nyheter 4 november 1983 - Det är ett hån mot alla vanliga arbetare, som betalar mycket större skatt. Därför dömer jag Ove Rainer moraliskt. Nancy Eriksson i Expressen 3 november 1983 51 När det gäller Freivalds-affären diskuteras moralfrågorna inte på samma sätt som i fallet Rainer. Hennes moral ”döms” inte ut i mediebevakningen (åtminstone inte lika explicit som när det gäller Rainer), utan istället spetsas alternativen till. På flera ställen nämns ”egenintresset” i samband med ”moralen”. I den ena vågskålen ligger hennes politiska trovärdighet. I den andra ligger grannsämjan - och en vinst på över en miljon kronor. […] Det val justitieministern […] måste göra är inget man avundas henne: Egenintresset eller moralen? Expressen 8 september 2000 Justitieminister Laila Freivalds fortsätter att tiga om sitt lägenhetsklipp. Som politiker sa hon en sak. Som privatperson gjorde hon någonting helt annat. - Parallellen till Rainer-affären är oerhört tydlig. Egenintresset är så starkt att det slår ut ideologin, säger maktforskaren Gunnar Falkemark. Expressen 28 augusti 2000 Som redan nämnts går material från ledarplats och nyhetsmaterial inte att likställas. En tidnings politiska ställning framkommer vanligen på ledarplats och inte i nyhetsmaterial. Att ändå ta med kommentarer från ledarmaterial ger en bild av hur den moraliska vinklingen tar sig i uttryck inom denna journalistiska genre. Väljer han en öppen redovisning räcker det inte med att den denna visar att hans affärer är juridiskt oantastliga. De måste också
- Page 1: RAPPORT nr 1:2001 Statsråden och d
- Page 4 and 5: RAPPORT nr 1:2001 Statsråden och d
- Page 6 and 7: frågor som diskuteras i rapporten
- Page 8 and 9: ”Vad vi ser i dag är ett gladiat
- Page 10 and 11: granskning. Det går inte att autom
- Page 12 and 13: tioner (Asp 1986 och Hvitfelt 1985)
- Page 14 and 15: Då och nu - en jämförelse mellan
- Page 16 and 17: Hus-direktören Bengt Göransson, T
- Page 18 and 19: idrar till att olika ståndpunkter
- Page 20 and 21: ande politiska uppfattningar, inte
- Page 22 and 23: Skandalen som nyhet Flera studier a
- Page 24 and 25: la inom politiken, och i medierna (
- Page 26 and 27: kar politikerns arbete, olagligt dr
- Page 28 and 29: omstående betraktare, liksom i syn
- Page 30 and 31: denna diskussion om drevjournalisti
- Page 32 and 33: Hon fick en hel sidas utrymme i Aft
- Page 34 and 35: om att Laila Freivalds tänkte köp
- Page 36 and 37: Figur 1. Mediebevakningens omfattni
- Page 38 and 39: Efter att ha studerat mängden arti
- Page 40 and 41: såväl år 1983 som år 2000. Där
- Page 42 and 43: Tabell 2. Antal artiklar/inslag per
- Page 44 and 45: ningen att det som hänt inte är n
- Page 46 and 47: Tabell 4. Artiklarnas/inslagens huv
- Page 48 and 49: skrivande karaktär. Av det totala
- Page 50 and 51: Figur 6. Avgångskrav i materialet
- Page 54 and 55: stämma överens med grundläggande
- Page 56 and 57: Andra exempel på när huvudvinklin
- Page 58 and 59: ande” om Laila Freivalds planerad
- Page 60 and 61: lång tid för Ove Rainer att ge ko
- Page 62 and 63: Ove Rainers personliga redogörelse
- Page 64 and 65: eller andra makten närstående kä
- Page 66 and 67: utgör en blygsam del av det totala
- Page 68 and 69: Andersson, Staffan (1999) Hederligh
- Page 70 and 71: Rainers egen förklaring till affä
- Page 72 and 73: sonliga skäl, att jag tycker att d
- Page 74 and 75: tag på, en sådan här historia s
- Page 76 and 77: 74 110 Olof Palme (s) 111 Ing Marie
- Page 78: Journalistens förhållningssätt V
ling presenteras i texten nedan under<br />
samma rubriker som används i tabellen<br />
ovan. Eftersom kategoriseringen inte<br />
självklart talar om vilken typ av artikel<br />
som skulle kunna tolkas in här, så redovisas<br />
ett antal artiklar där denna tendens<br />
varit den huvudsakliga.<br />
Moralisk vinkling<br />
Det moraliska i Ove Rainers agerande<br />
diskuteras tidigt. Redan tidigt är de flesta<br />
medier någorlunda överens om att<br />
Rainer rent juridiskt inte gjort något fel.<br />
Därefter går debatten i mångt <strong>och</strong> mycket<br />
över till att handla om dels huruvida<br />
Rainers eget agerande är moraliskt rätt<br />
eller fel, delvis om huruvida det är rätt<br />
eller fel att kräva ett visst moraliskt agerande<br />
från en socialdemokrat eller inte.<br />
Socialdemokratin anklagas av vissa för<br />
att vara dubbelmoralisk, när aktiva socialdemokrater<br />
som själva varit med att<br />
utforma skattreglerna fördömer Rainers<br />
agerande.<br />
Detta är hämtat från nyhetsmaterialet:<br />
- Av borgerligheten kan man förvänta sig<br />
vad som helst medan man som socialdemokrat<br />
måste ha en högre moral.<br />
Nancy Eriksson i Dagens Nyheter 4 november<br />
1983<br />
- Det är ett hån mot alla vanliga arbetare,<br />
som betalar mycket större skatt. Därför dömer<br />
jag Ove Rainer moraliskt.<br />
Nancy Eriksson i Expressen 3 november 1983<br />
51<br />
När det gäller Freivalds-affären diskuteras<br />
moralfrågorna inte på samma<br />
sätt som i fallet Rainer. Hennes moral<br />
”döms” inte ut i mediebevakningen (åtminstone<br />
inte lika explicit som när det<br />
gäller Rainer), utan istället spetsas alternativen<br />
till. På flera ställen nämns ”egenintresset”<br />
i samband med ”moralen”.<br />
I den ena vågskålen ligger hennes politiska<br />
trovärdighet. I den andra ligger grannsämjan<br />
- <strong>och</strong> en vinst på över en miljon kronor.<br />
[…] Det val justitieministern […] måste göra<br />
är inget man avundas henne: Egenintresset<br />
eller moralen?<br />
Expressen 8 september 2000<br />
Justitieminister Laila Freivalds fortsätter att<br />
tiga om sitt lägenhetsklipp. Som politiker sa<br />
hon en sak. Som privatperson gjorde hon<br />
någonting helt annat.<br />
- Parallellen till Rainer-affären är oerhört<br />
tydlig. Egenintresset är så starkt att det slår<br />
ut ideologin, säger maktforskaren Gunnar<br />
Falkemark.<br />
Expressen 28 augusti 2000<br />
Som redan nämnts går material från<br />
ledarplats <strong>och</strong> nyhetsmaterial inte att<br />
likställas. En tidnings politiska ställning<br />
framkommer vanligen på ledarplats <strong>och</strong><br />
inte i nyhetsmaterial. Att ändå ta med<br />
kommentarer från ledarmaterial ger en<br />
bild av hur den moraliska vinklingen tar<br />
sig i uttryck inom denna journalistiska<br />
genre.<br />
Väljer han en öppen redovisning räcker det<br />
inte med att den denna visar att hans affärer<br />
är juridiskt oantastliga. De måste också