Höörs historia och nutid rev.indd - Höörs kommun
Höörs historia och nutid rev.indd - Höörs kommun
Höörs historia och nutid rev.indd - Höörs kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Höörs</strong> <strong>historia</strong> <strong>och</strong> <strong>nutid</strong><br />
Topografi <strong>och</strong> jordarter<br />
Två landskapstyper med skiftande karaktär kan<br />
avgränsas i fråga om topografi, jordarter <strong>och</strong> bördighet.<br />
Söder om Ringsjön är terrängen delvis kuperad.<br />
Norr om Ringsjön höjer sig en landrygg, vars<br />
terrängformer närmast ansluter till sydsvenska höglandets.<br />
Bygden är här starkt kuperad <strong>och</strong> stenbunden.<br />
Den är rik på småsjöar <strong>och</strong> sammanhängande<br />
skogsområden. Jordartsinnehållet är till övervägande<br />
del urbergsmorän. I gränszonen till den nordliga<br />
urbergsmoränen har vi Ringsjöbygden med sitt<br />
vidsträckta sjösystem, varav Ageröds mosse utgör en<br />
tidigt igenvuxen del.<br />
Kommunens varierade struktur som odlingsbygd<br />
avspeglas i den moderna graderingen av landets<br />
odlingsjordar i 10 klasser. Området söder om Ringsjön<br />
domineras av jordar i klasserna 6 <strong>och</strong> 7, medan<br />
de magrare jordarna i norr till övervägande del har<br />
placerats i klasserna 4 <strong>och</strong> 5 (med inslag av 3 <strong>och</strong><br />
6).<br />
Det förhistoriska kulturlandskapet<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> utgör ingen naturgeografisk enhet.<br />
Den förhistoriska bebyggelsen har heller ingen<br />
jämn <strong>och</strong> kontinuerlig utbredning utan förefaller av<br />
fornlämningsbeståndet att döma att vara uppdelad<br />
i ett sydligt centralområde kring Ringsjön <strong>och</strong> ett<br />
nordligt område i den nuvarande ”ris- <strong>och</strong> skogsbygden”.<br />
Socknarna Hallaröd, Norra Rörum <strong>och</strong><br />
Tjörnarp uppvisar mycket få säkra fornlämningar.<br />
Denna bygd verkar alltså ha varit extensivt utnyttjad<br />
under hela den förhistoriska tiden <strong>och</strong> endast<br />
10<br />
blivit utnyttjad för bebyggelse under skeden av tillfällig<br />
expansion. Denna bebyggelsehistoriska bild är<br />
dock behäftad med källkritiska svagheter. Mycket<br />
få arkeologiska utgrävningar har företagits i de<br />
norra socknarna, medan däremot Ringsjöbygden<br />
är klassisk mark för den svenska fornforskningen.<br />
Under större delen av den långa period som stenåldern<br />
representerar, har människorna förlagt sina<br />
boplatser till stränderna av vattendrag <strong>och</strong> insjöar.<br />
Framför allt tycks det näringsrika vassbältet vid<br />
igenväxande sjöar ha varit attraktivt för bosättare,<br />
som baserat sitt liv på fiske, jakt <strong>och</strong> insamling av<br />
ätliga växtdelar.<br />
Från bronsåldern härrör den fornlämningstyp<br />
som har den största betydelsen för dagens uppodlade<br />
skånska landskap stora, runda gravhögar, som<br />
enstaka eller i grupper placerats i exponerade lägen.<br />
Antalet anläggningar från bronsåldern är relativt få<br />
i <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong>. De södra delarna av <strong>kommun</strong>en<br />
uppvisar några exempel på gravhögar.<br />
Centrala <strong>och</strong> norra Skånes ris- <strong>och</strong> skogsbygd har<br />
i större utsträckning bevarat fornlämningarna från<br />
järnåldern, vilket dels beror på en lägre odlingsintensitet,<br />
dels på större tillgång på sten, som utgjort<br />
byggnadsmaterial till gravfält. I <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> är<br />
flera fornlämningar av detta slag belagda, framför<br />
allt i <strong>Höörs</strong> socken.<br />
Trollakistan, dös från yngre stenåldern Kvarnsten kvarlämnad vid stenbrottet i Stenskogen
Medeltidens bebyggelsemönster<br />
Bebyggelsemönstret <strong>och</strong> den medeltida bygdens<br />
framväxt, uppvisar intressanta variationer, så som<br />
det framträder i det äldsta heltäckande källmaterialet.<br />
Området utmärks i främsta rummet av små hus<br />
i spridd bebyggelse. Vid denna tid fanns det också<br />
inom området fem adelsgods av varierande storlek,<br />
liksom ett stort antal små enheter, torp eller fristående<br />
gathus. Både Hallaröd <strong>och</strong> Norra Rörum<br />
framträder som sockencentrum med kyrkor från<br />
tidig medeltid. Den så kallade ”risbygden” utgjorde<br />
ett mellanting mellan den rena åkerbruksbygden<br />
<strong>och</strong> den utpräglade skogsbygden.<br />
Bebyggelsemönstret kunde här skifta från byar<br />
till enstaka gårdar. Området kring Ringsjöarna <strong>och</strong><br />
söderut har betecknats som den centrala risbygden.<br />
Norr därom dominerar skogsbygden. Spåren<br />
av det gamla kulturlandskapet har i flera avseenden<br />
förändrats i tiden efter 1800, byar har skiftats<br />
<strong>och</strong> åkerytor har planterats med skog, ängsmark har<br />
förvandlats till betesmark o s v.<br />
Höör under 1800-talet<br />
Frånsett förändringar i samband med skapandet av<br />
slottsmiljöer <strong>och</strong> herrgårdar, har den struktur med<br />
byar <strong>och</strong> ensamgårdar, som vuxit fram sedan äldsta<br />
historisk tid, länge bibehållits. Till följd av utskiftningen<br />
av byarna, en allmän folkökning <strong>och</strong> olika<br />
agrartekniska nyheter, skulle emellertid 1800-talet<br />
medföra genomgripande förändringar i landskapsbilden.<br />
Som en följd av utskiftningen fick även de tidigare<br />
bydominerade delarna en spridd gårdsbebyggelse.<br />
Under 1800-talets lopp ökade i allmänhet<br />
antalet gårdar genom de hemmansklyvningar, som<br />
företogs till följd av periodens kraftiga befolkningsökning.<br />
Därvid skedde åter en viss förtätning<br />
av bygden.<br />
Norra Rörums kyrka Kvarnsten vid äldre gård<br />
11<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>historia</strong> <strong>och</strong> <strong>nutid</strong><br />
Den stora expansionen i landsbygdens bebyggelse<br />
<strong>och</strong> folkmängd kulminerade kring sekelskiftet<br />
1900. Parallellt med denna utveckling hade<br />
under 1800-talets lopp en betydande omvandling<br />
av odlingslandskapet ägt rum. Genom utdikning<br />
av de tidigare vitt utbredda våtmarkerna, genom<br />
sänkning av flera sjöar (Ringsjön <strong>och</strong> Tjörnarpssjön),<br />
genom röjning i skogen, stenbrytning <strong>och</strong><br />
upplöjning av gammal fäladsmark, genomfördes en<br />
omfattande jordmobilisering, vars främsta syfte var<br />
att utvinna ny åkermark. Ännu vittnar många stengärdesgårdar<br />
om 1800-talets stora odlingsinsatser.<br />
Tillverkningen av kvarnstenar var en gammal<br />
specialitet just i trakten kring Ringsjön <strong>och</strong> den<br />
bed<strong>rev</strong>s kring sekelskiftet i industriella former. Vid<br />
den tiden hade även andra industriella verksamheter<br />
påbörjats här <strong>och</strong> var inom området.<br />
Ett av landets märkligaste kyrkliga byggnadsminnen,<br />
Lunds domkyrka, uppfördes nämligen<br />
under 1100-talets förra hälft i <strong>Höörs</strong>andsten, liksom<br />
senare ett antal sockenkyrkor, däribland <strong>Höörs</strong><br />
kyrka. Även tillverkningen av kvarnstenar är väl<br />
belagd från 1700-talet i <strong>Höörs</strong>, Munkarps <strong>och</strong><br />
Bosjöklosters socknar. Spår efter större eller mindre<br />
stenbrott påträffas på flera ställen i området, t ex i<br />
Stenskogen.<br />
Betydelsefullt för utvecklingen av stenindustrin<br />
<strong>och</strong> övriga industriella verksamheter inom <strong>Höörs</strong><br />
<strong>kommun</strong>område blev utbyggandet av järnvägsnätet<br />
under 1800-talets senare del. Området blev först<br />
<strong>och</strong> främst berört av Södra stambanan, där sträckan<br />
Örtofta-Höör-Sösdala byggdes färdig 1858-59. Vid<br />
Tjörnarp anlades station 1875. En anslutande bana<br />
från Hörby till Höör var klar 1882. År 1897 invigdes<br />
linjen Eslöv-Hörby med stationer bl. a. i Snogeröd<br />
<strong>och</strong> Fogdarp.<br />
Inledning
Sillakö utanför stationen 1917/18 Stiftsgården Åkersberg<br />
Utvecklingen under 1900-talet<br />
Stationssamhällen växte endast fram i Höör <strong>och</strong><br />
Tjörnarp. Framför allt kom Höör att utvecklas till<br />
en betydande centralort i Mellanskåne, <strong>och</strong> orten<br />
fick 1901 ställning som municipalsamhälle (köping<br />
1939). Vid förra sekelskiftet bodde det här cirka<br />
1000 personer.<br />
Här fanns banker, skolor, hotell, ett tjugotal handlande<br />
<strong>och</strong> ett femtiotal hantverkare. Bland industrierna<br />
märktes andelsmejeri, mekanisk verkstad,<br />
stenhuggeri, väveri, vagnfabrik <strong>och</strong> läskedrycksfabrik.<br />
I mindre skala utvecklades stationssamhället i<br />
Tjörnarp, där de ledande industrierna var Gunnarps<br />
tegelbruk <strong>och</strong> Tjörnarps stärkelsefabrik. Industrianläggningar<br />
för jordbrukets behov, mejeri <strong>och</strong> valskvarn,<br />
lokaliserades även till Rolsberga, som inte<br />
hade beröring med någon järnväg, men där viktiga<br />
landsvägar möttes.<br />
Kulturlandskapet vid seklets början uppvisade<br />
således en relativt stor spridning av bebyggelse,<br />
befolkning, odling, industrier <strong>och</strong> servicenäringar.<br />
I det avseendet föreligger klara skillnader gentemot<br />
dagens förhållanden.<br />
En bit in på 1900-talet stagnerade den tidigare<br />
omtalade expansionen i områdets folkmängd <strong>och</strong><br />
bebyggelse. Det agrara kulturlandskapet levde sedan<br />
i sina huvuddrag kvar fram till tiden strax efter andra<br />
världskriget. De tre senaste decenniernas utveckling<br />
har emellertid inneburit flera förändringar.<br />
Som exempel kan man peka på, att jordbrukets<br />
tekniska modernisering har bidragit till att utveckla<br />
den helåkersbygd som numera utbreder sig söder<br />
om Ringsjön. Här är de större, sammanslagna enheterna<br />
flera än i mellanbygd <strong>och</strong> skogsbygd, där ännu<br />
småbruken dominerar, <strong>och</strong> där tidigare större gods<br />
har styckats ut (t ex Åkersberg <strong>och</strong> Ågerup).<br />
12<br />
Under 1960-talet var i området norr om Ringsjön<br />
igenläggningen av åker omfattande. Skog planterades<br />
på tidigare odlingsmarker, <strong>och</strong> många gårdar<br />
har fått nya funktioner som fritidshus. Både Ringsjöbygden<br />
<strong>och</strong> skogstrakterna i norr har sedan<br />
sekelskiftet varit eftersökta för fritidsbosättning,<br />
som numera här <strong>och</strong> var förekommer i tätare grupper<br />
<strong>och</strong> ger omgivningarna sin speciella prägel.<br />
Många äldre industrier har försvunnit, t ex stenindustrin,<br />
tegelbruk, mejerier o s v. Bortsett från<br />
stambanan, där tågen dock inte längre stannar vid<br />
Tjörnarps station, har järnvägslinjerna lagts ner.<br />
Den industriella verksamheten är numera huvudsakligen<br />
koncentrerad till några större företag i<br />
Höör. Kring denna ort har tillväxten även skett i<br />
form av småhusbebyggelse på betydande arealer. I<br />
<strong>kommun</strong>området har vägar byggts <strong>och</strong> förbättrats<br />
för att möta bilsamhällets krav.<br />
Gästgiveriverksamheten är en viktig del i <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>historia</strong>. Enligt uppgift har <strong>Höörs</strong> nuvarande<br />
gästgivaregård fungerat som gästgiveri sedan<br />
i början av 1700-talet. Järnvägen kom till Höör<br />
1858 <strong>och</strong> skapade det moderna Höör. Järnvägsstationer<br />
fanns också i bland annat Tjörnarp <strong>och</strong><br />
Snogeröd. Järnvägen var framför allt ett villkor för<br />
industrin, men gjorde också Höör till en viktig<br />
knutpunkt i sitt omland, med positiva följder för<br />
samhället. Tidigare hade inte Höör spelat en större<br />
roll än de andra byarna inom <strong>kommun</strong>ens nuvarande<br />
gränser.<br />
Det tidiga 1900-talets intresse för frisksport <strong>och</strong><br />
hälsosamma miljöer fick stort genomslag i <strong>kommun</strong>en.<br />
Omkring 1913 byggdes Orupssanatoriet,<br />
på 1930-talet kom Frostavallens anläggning för bl.<br />
a. skidsport. Vid denna tid började fritidsbebyggelsen<br />
växa fram. Framför allt Ringsjöområdet var<br />
populärt för fritidsbebyggelse.
<strong>Höörs</strong> järnvägsstation med Pågatåg<br />
1969 blev Höör stor<strong>kommun</strong> genom en<br />
sammanslagning med Norra Frosta <strong>kommun</strong>,<br />
Tjörnarps församling <strong>och</strong> Snogeröds <strong>kommun</strong>.<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> förväntades genom detta få en<br />
gynnsam utveckling, trots en lång tids befolkningsminskning.<br />
Pågatågsstationen, som tillkom 1987, har gynnat<br />
tågpendling <strong>och</strong> ytterligare ökat <strong>Höörs</strong> attraktivitet<br />
som boendeort. Under 90-talet har även regionaltågen<br />
Kustpilen <strong>och</strong> Öresundstågen börjat trafikera<br />
Höör, vilket ytterligare förstärkt <strong>kommun</strong>ens goda<br />
<strong>kommun</strong>ikationsmöjligheter.<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> har haft en befolkningsökning<br />
på drygt 50% sedan 1969. Eftersom utbudet av service<br />
<strong>och</strong> arbetstillfällen inte har ökat nämnvärt, har<br />
arbetspendlingen blivit omfattande.<br />
Höör idag<br />
Den omväxlande <strong>och</strong> vackra naturen, det rika<br />
kultur- <strong>och</strong> fritidslivet har gjort Höör till en<br />
eftertraktad <strong>kommun</strong> att bo i.<br />
Folkmängden har ökat kraftigt ända sedan <strong>kommun</strong>en<br />
bildades 1969. <strong>Höörs</strong> <strong>kommun</strong> är en av de<br />
<strong>kommun</strong>er i Skåne som har ökat sin folkmängd,<br />
procentuellt sett, mest under de senaste 25 åren.<br />
Vid årsskiftet 2001/02 var antalet invånare 14 088.<br />
Prognosen visar på en ökning till drygt 15 100<br />
invånare år 2010. Närheten till hela Skåne, de goda<br />
<strong>kommun</strong>ikationsmöjligheterna <strong>och</strong> den omväxlande<br />
naturen gör att många väljer Höör som<br />
bostadsort. Under senare år har åldersfördelningen<br />
förändrats så att <strong>kommun</strong>en fått en större andel<br />
yngre invånare (0-20 år) än snittet i både länet <strong>och</strong><br />
riket. Det är den stora inflyttningen av barnfamiljer<br />
som förändrat åldersfördelningen. Inflyttningen har<br />
också medfört ett utbyggnadsbehov av ny skola i<br />
Sätofta <strong>och</strong> nytt daghem (Skeppsklockan) i <strong>Höörs</strong><br />
tätort.<br />
Inflyttarna väljer framförallt att flytta in i <strong>Höörs</strong><br />
tätort eller i dess närområden. Varje år är det ett<br />
13<br />
<strong>Höörs</strong> <strong>historia</strong> <strong>och</strong> <strong>nutid</strong><br />
stort antal fritidshus som övergår till permanent<br />
boende.<br />
Höör är med sina drygt 8 000 invånare är den<br />
dominerande tätorten i <strong>kommun</strong>en. Merparten<br />
av både den kommersiella <strong>och</strong> offentliga servicen<br />
finns i Höör.<br />
Sätofta-Nyby ligger endast några kilometer från<br />
Höör, vid Ringsjön. Detta område har expanderat<br />
kraftigt sedan 1980-talet. Läget nära Ringsjön <strong>och</strong><br />
tätorten har attraherat många att bosätta sig där.<br />
Övriga tätorter är Tjörnarp med ca 750 invånare,<br />
Norra Rörum <strong>och</strong> Snogeröd med vardera ca 200<br />
invånare. För dessa orter förväntas ingen större förändring<br />
ske vad gäller befolkningsutvecklingen. För<br />
Tjörnarps del kan ett tågstopp medföra att intresset<br />
av att flytta dit ökar.<br />
Höör är en blomstrande småföretagar<strong>kommun</strong>.<br />
Näringslivet i <strong>kommun</strong>en är småskaligt <strong>och</strong> består<br />
av ca 500 aktiva företag. Det småskaliga näringslivet<br />
har gjort att <strong>kommun</strong>en inte är så sårbar vid lågkonjunktur<br />
eller vid företagsnedläggning/flyttning.<br />
Andelen verksamma inom vård <strong>och</strong> omsorg är stor<br />
medan andelen inom tillverkning är liten jämfört<br />
med andra <strong>kommun</strong>er.<br />
Inom <strong>kommun</strong>en finns ett stort antal vård- <strong>och</strong><br />
sjukhem med olika inriktningar. Denna näringen<br />
har en lång tradition i <strong>kommun</strong>en. En nyare näring<br />
är turismen som växer <strong>och</strong> sysselsätter alltfler. Jord-<br />
<strong>och</strong> skogsbruk har länge sysselsatt många inom<br />
<strong>kommun</strong>en, men de stora förändringar som skett<br />
inom denna näring har gjort att antalet sysselsatta<br />
minskat kraftigt.<br />
Fördelningen av arbetstillfällena mellan de olika<br />
tätorterna skiftar. I både Norra Rörum <strong>och</strong> Tjörnarp<br />
finns en aktiv företagsamhet inom framförallt<br />
tillverkning. I Snogeröd är andelen arbetstillfällen<br />
mindre. I <strong>Höörs</strong> tätort är företagsverksamheten mer<br />
mångfacetterad. Totalt sett är <strong>kommun</strong>en inte självförsörjande<br />
rörande förvärvstillfällen utan har en<br />
nettopendling ut om ca 1 500 personer.<br />
Inledning