Överlevnadsetappen aktiviteter - Finlands Scouter ry
Överlevnadsetappen aktiviteter - Finlands Scouter ry
Överlevnadsetappen aktiviteter - Finlands Scouter ry
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Spejarscouten vet att man med jakt upprätthåller natur- och<br />
djurbeståndet och att det inte enbart är en skjuthobby.<br />
Beskrivning: Patrullen hjälper till i den lokala jaktföreningen med<br />
djurs utfodring och vilträkning. Patrullen för till exempel foder till<br />
ett utfodringställe, bekantar sig med lokal viltåker eller tar del i en<br />
triangelräkning av djur.<br />
<br />
Instruktioner: Lotsen är i kontakt med jaktföreningen.<br />
<br />
Instruktioner: Se Jägarnas Centralorganisations webbplats:<br />
www.riista./se för information och tips.<br />
Tips:Till detta tema hittar du även en egen paus.<br />
<br />
<br />
<br />
Spejarscouten vet på vilka grunder ett djur fälls. Därtill vet<br />
spejarscouten varför djurbeståndet måste minskas. Spejarscouten<br />
märker att skjutning inte enbart är ”omkring sprättande” liksom det<br />
är i lmer.<br />
Beskrivning: Patrullen bekantar sig med jaktföreningens guidning<br />
hur man bestämmer vilket djur som ska skjutas och hur många<br />
vilddjursskjutlov det har utfärdats i närområdet. Dessutom håller<br />
patrullen eller åldersgruppen en skjutövning med luftgevär, under<br />
ledning av jaktföreningen eller andra vuxna.<br />
Tips:Se Jägarnas Centralorganisations webbplats: www.riista./se för<br />
information och tips.<br />
Till detta tema hittar du även en egen paus.<br />
<br />
<br />
Spejarscouten förstår vad jakt innebär och lär sig att känna igen<br />
liknande djur. Spejarscouten vet hur man avlägger en jägarexamen och<br />
vad som krävs för den.<br />
Beskrivning: Spejarscouten lär sig känna igen olika djurspår samt<br />
djurens avföring och vet hur de skiljs från närbesläktade arters<br />
lämningar. Spejarscouten tar också reda på vilka vapen som nns till<br />
för skjutandet vilket djur och varför.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Spejarscouten känner till natur- och friluftsområden i sin<br />
näromgivning.<br />
Beskrivning: Patrullen tar reda på utfärdsområden på sin hembyggd.<br />
Utrustning: Kartor, guidehäften eller -böcker, internet.<br />
<br />
Instruktioner: Patrullmedlemmarna kan tillsamman bekanta sig<br />
med samma utfärdsområde eller samla in information parvis. Då tar<br />
en del reda på områdets natur, en del kan se på färdiga utfärdsstigar,<br />
sevärdheter, övernattningsställen och allmänna trasportmedel. Om<br />
dessa kan man göra ett reklamblad eller kollage på kårlokalens vägg.<br />
Där kan man jämföra områdets goda och dåliga sidor. Om det nns<br />
era utfärdsområden i närheten kan man göra en jämförelse mellan<br />
dem. Uppgifterna som man tar reda på kan man till exempel använda<br />
till övningsvandringen i närmiljön. Ifall området är mycket nära kan<br />
man hålla ett möte där och testa ifall reklamen om stället stämmer.<br />
Tillsamman med äventyrscouterna kan man även göra en utykt till<br />
området.<br />
<br />
<br />
Spejarscouten känner igen olika skogstyper när han rör sig i skogen.<br />
Beskrivning: Spejarscoutpatrullen rör sig i skogen och undersöker<br />
olika skogstyper.<br />
<br />
Instruktioner: I Finland klassicerar man skogstyperna<br />
Instruktioner: På adressen www.riista./se hittar du övningsuppgifter<br />
för jägarexamen, både teori- och igenkänningsuppgifter. Ni kan också<br />
arrangera en utfärd till en lokal jaktförening. Till detta tema hittar du<br />
även en egen paus.<br />
enligt undervegetationen. Skogstyperna känns igen genom<br />
undervegetationens växter; mer eller mindre krävande växters<br />
förekomst utvisar jordmånens näringsgrad. Oftast behöver man<br />
inte undersöka växtbeståndet i detalj utan en snabb blick räcker till<br />
att berätta vilken skogstyp det är frågan om. Endast i svårare fall<br />
måste man ta en blick över så kallade typarter. En viss skogstyps<br />
typarter är ett växtslag som framkommer i den speciella skogstypen<br />
men inte i en mera karg miljö. Momarkerna delas upp i följande<br />
växtbestånd – skogstyper: lund, lundartad mo, frisk mo, torr mo, karg<br />
mo och lavmo. Lundar och lundartade moar utgör endast 15% av<br />
skogsarealen. Skogstypernas fördelning är följande:<br />
lundar och lundartade moar 15 %<br />
frisk mo 31 %<br />
torr mo, karg mo, lavmo 31%<br />
kärr 9 %<br />
myrar 14 %<br />
<br />
Om skogstyper hittar du information och beskrivning på till exempel<br />
www.metsavastaa.net/skogsreexen -sidorna. Ni kan bekanta er med<br />
de olika skogstyperna först i kårlokalen genom att skaa information<br />
om olika skogstyper eller genom att spela olika spel. På det sättet<br />
lär man sig hurdan växtlighet det nns i de olika skogstyperna. Ni<br />
kan pyssla ihop spelkort och lära er känna skogstyperna i teorin med<br />
hjälp av spelet. Till exempel kan ni göra ett memo<strong>ry</strong> spel: Om du<br />
känner igen ett par av de typväxterna för varje skogstyp så får du båda<br />
korten. Eller gör ett kortspel i löjliga familjernas stil: Du får en familj,<br />
dvs. skogstyp när du samlar åt dig en typisk under-, fält-, busk- och<br />
skogsvegetation. Gör sedan en utfärd där ni känner igen skogstyperna<br />
i naturen. Under utfärden kan ni göra anteckningar om under-, fält-,<br />
busk- och skogsvegetation och dra slutsatser om vilken skogstyp det<br />
är fråga om. Därtill kan ni öva er att uppskatta åldern på skogen eller<br />
trädens höjd eller hitta tecken från istiden i terrängen (yttblock, åsar,<br />
dödisgropar, stenåkrar, jätteg<strong>ry</strong>tor, ata berg, äll och morän).