Att kränga krediter - Sveriges Konsumenter
Att kränga krediter - Sveriges Konsumenter
Att kränga krediter - Sveriges Konsumenter
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lån upp till<br />
150 000 utan<br />
säkerhet<br />
Extrapengar!<br />
Låna upp till<br />
25 000:-<br />
Låna inte mer<br />
än du behöver!<br />
Lån upp<br />
till 2 500 kr<br />
direktutlåning.<br />
1 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
<strong>Att</strong> <strong>kränga</strong><br />
<strong>krediter</strong><br />
till utsatta<br />
– en studie om<br />
snabblån<br />
2009<br />
Få din låneansökan<br />
beviljad inom ett<br />
par minuter!<br />
sms-lån<br />
– när du behöver<br />
pengar snabbt.<br />
Lös dina<br />
dyra Lån!<br />
Behöver du låna<br />
pengar och har<br />
bråttom?
1. Inledning sid 3<br />
2. Sammanfattning sid 5<br />
3. Bakgrund sid 8<br />
3.1 Den ökade skuldsättningen i samhället sid 8<br />
3.1.1 Avregleringen sid 8<br />
3.1.2 Förändrad inställning till <strong>krediter</strong> sid 8<br />
3.1.3 Allt fler skuldsatta sid 8<br />
3.1.4 Allt fler i Kronofogdens register sid 9<br />
3.1.5 Nya typer av <strong>krediter</strong> sid 9<br />
3.1.6 Sms-lån ökar skuldbördan ytterligare sid 10<br />
3.1.7 Tillgängligheten sid 10<br />
3.2 Lagstiftningen sid 11<br />
3.2.1 Förebygga överskuldsättning sid 11<br />
3.2.2 Sms-lån omfattas inte av lagen sid 12<br />
3.2.3 Krav på skärpt lagstiftning sid 12<br />
3.2.4 Konsumentkreditdirektivet sid 12<br />
3.2.5 Löser implementeringen problemen? Sid 13<br />
3.2.6 Lagom reglering bäst sid 13<br />
3.3 Oskälig kreditgivning<br />
och avrådningsskyldighet sid 14<br />
3.3.1 Konsumentskyddet förhållandevis gott sid 14<br />
3.3.2 Avslås nästan alltid i ARN sid 14<br />
3.3.3 Avrådningsskyldighet sid 15<br />
3.3.4 Bra eller dålig fordran sid 15<br />
4. Företagen och<br />
marknadsföringen sid 16<br />
4.1 Inledning sid 16<br />
4.1.1 Företagens webbplaster sid 16<br />
4.1.2 Andra typer av snabba <strong>krediter</strong> sid 16<br />
4.1.3 Intervjuer med företagen sid 17<br />
4.2 Sms-låneföretagen sid 17<br />
4.2.2 Sammanfattning sid 17<br />
4.2.3 Ett företag, flera webbsidor sid 18<br />
4.2.4 Snabbt och lätt sid 18<br />
4.2.5 Välgörenhet eller din vän sid 19<br />
4.2.6 Leva över sina tillgångar sid 20<br />
4.2.7 Varnar för sms-lånen sid 20<br />
4.2.8 Kostnader och jämförelse sid 21<br />
4.2.9 Mer om avgifterna sid 22<br />
4.2.10 Hur används lånen? sid 23<br />
4.2.11 Villkoren för att få kredit sid 24<br />
4.2.12 Kreditprövning sid 24<br />
4.2.13 Bildspråket på webbplatserna sid 25<br />
4.3 Andra kreditgivare sid 25<br />
4.3.1 Sammanfattning sid 25<br />
4.3.2 Begränsningar sid 25<br />
4.3.3 Snabba besked och drömmar sid 25<br />
4.3.4 Hjälp till den som behöver sid 26<br />
4.3.5 Den effektiva räntan sid 26<br />
4.3.6 Förändrade förutsättningar sid 27<br />
2 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
innehåll<br />
4.4 Marknadsföringen av snabba <strong>krediter</strong> sid 27<br />
4.4 1 De intervjuade företagen sid 27<br />
4.4.2 Resurser sid 28<br />
4.4.3 Den insamlade marknadsföringen sid 28<br />
4.4.4 Reklam på nätet sid 29<br />
5. Låntagarna sid 32<br />
5.1 Sms-låntagare i kronofogdens register sid 32<br />
5.1.1 Sammanfattning sid 32<br />
5.1.2 Aldrig bara en skuld sid 32<br />
5.1.3 Små lån med stor skuldsättning sid 32<br />
5.2 Intervjuer med sms-lånetagare sid 33<br />
5.2.1 Sammanfattning 33<br />
5.2.2 Metod och redovisning av de intervjuade sid 33<br />
5.2.3 Varför lånar man? sid 34<br />
5.2.4 Marknadsföringen sid 35<br />
5.2.5 Snabbt och inga frågor sid 35<br />
5.2.6 Villkoren och kostnader sid 35<br />
5.2.7 Rekommendationer och råd sid 36<br />
5.2 8 Lånens konsekvenser sid 37<br />
6. Debatten om sms-lånen sid 38<br />
6.1 Inledning sid 38<br />
6.2 Några exempel på artiklar sid 38<br />
6.3 Debatten i tidningar och på nätet sid 38<br />
6.4 Debatt i riksdagen sid 39<br />
6.5 Uppsatser sid 39<br />
6.6 Några som inte hörs i debatten sid 39<br />
6.7 De intervjuade företagen om debatten sid 40<br />
6.8 Fullt ös i debatten – inget händer i praktiken sid 41<br />
7. Möjliga lösningar sid 42<br />
7.1 Överskuldsättning sid 42<br />
7.2 Alla kan bli skuldsatta sid 42<br />
7.3 Stoppar huvudet i sanden sid 42<br />
7.4 Hjälpande hand sid 42<br />
7.5 Värmdö kommun sid 43<br />
7.6 Sociala lån sid 43<br />
7.7 Stort behov av information sid 43<br />
7.8 Andra åtgärder sid 43<br />
7.9 Tillsyn sid 44<br />
8. Förslag för att förbättra<br />
konsumentskyddet sid 45<br />
Bilagor<br />
1. Information om företagen (tabeller) sid 47<br />
1. Sms-låneföretagen sid 47<br />
2. Andra kreditgivare sid 52<br />
2. Exempel på marknadsföring från tidningar<br />
och webbplatser sid 55
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har med hjälp av medel<br />
från Konsumentverket granskat hur snabba<br />
<strong>krediter</strong> marknadsförs i Sverige, vilka som tar<br />
lånen, hur lånen används och konsekvenserna<br />
av skuldsättningen. Detta mot bakgrund av<br />
problemen med överskuldsättning, särskilt<br />
bland unga konsumenter. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
har även studerat vilka aktörer som<br />
finns på marknaden och vilka metoder som de<br />
använder.<br />
<strong>Att</strong> låna pengar var tidigare något stort och<br />
omfattande. Låneprocessen var lång och<br />
omständlig innan någon accepterades som<br />
kredittagare. I dag ser det helt annorlunda ut.<br />
I butiker erbjuds kreditköp och på nätet är<br />
ett lån inte många klick bort, det är bara att<br />
skicka ett sms så har låntagaren pengarna på<br />
kontot. <strong>Konsumenter</strong>na översköljs av reklam<br />
om snabba <strong>krediter</strong> som ska lösa våra problem<br />
eller uppfylla våra drömmar. Och det går<br />
snabbt…<br />
Vi har gått från en nästan totalt reglerad<br />
lånemarknad till en i stora delar avreglerad.<br />
Marknaden har öppnats för nya aktörer.<br />
Samhällsförändringen har inneburit mycket<br />
positivt för den enskilde konsumenten, möjligheterna<br />
att få lån har för många människor<br />
ökat. Men det finns också stora risker med det<br />
nya lånesamhället.<br />
Med anledning av den här problematiken ville<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> undersöka konsumentens<br />
förhållande till lånesamhället och den<br />
ökade marknadsföringen av lån. Hur ser själva<br />
marknadsföringen ut? Hur upplevs den av<br />
människor som tagit de snabba lånen? Hur ser<br />
de på sin situation? Hur beskriver de relationen<br />
mellan sin inkomst och livssituation och<br />
benägenheten att ta snabba lån?<br />
Det övergripande målet med projektet var att<br />
undersöka, få mer kunskap om och sprida<br />
information om lånesamhället och dess<br />
konsekvenser för konsumenterna. Syftena<br />
med projektet har varit att:<br />
• Få mer kunskap om marknaden och<br />
marknadsföring av dessa lån.<br />
• Få mer fakta om människors upplevelser<br />
och konsekvenser av lånen.<br />
3 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
1. Inledning<br />
• Presentera fakta och ge underlag till<br />
diskussion.<br />
• Skapa uppmärksamhet kring snabba lån.<br />
• Få personer att reflektera över snabba lån.<br />
Vi ville också få svar på följande frågor:<br />
• I vilka situationer tar människor snabba<br />
<strong>krediter</strong>?<br />
• Varför väljer man snabba lån framför lån<br />
med bättre villkor?<br />
• Hur tillgängliga är de snabba lånen?<br />
• I vilka medier och på vilka platser finns<br />
marknadsföringen?<br />
• Hur ser marknadsföringen ut?<br />
• Är marknadsföringen av snabba <strong>krediter</strong><br />
”aggressiv”?<br />
• Är marknadsföringen tydlig gällande<br />
villkor för snabba <strong>krediter</strong>?<br />
• Vem riktar sig marknadsföringen till?<br />
• Har inkomst betydelse för benägenheten<br />
att ta snabba lån?<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har valt att framför<br />
allt fokusera på de så kallade sms-lånen. Det<br />
vill säga snabba <strong>krediter</strong> med små belopp,<br />
utan säkerhet, snabb handläggningstid och<br />
kort utlåningstid, där vissa av Konsumentkreditlagens<br />
regler inte gäller. Men vi har också<br />
tittat på andra typer av lån som marknadsförs<br />
under benämningen snabba <strong>krediter</strong>.<br />
Den första delen av studien utgörs av bakgrund<br />
med existerande fakta, siffror och<br />
statistik hämtade från intervjuer och andra<br />
rapporter. Den andra delen är en kartläggning<br />
av företagen och marknadsföringen av snabba<br />
<strong>krediter</strong>. Den tredje delen av studien baseras<br />
på uppgifter från Kronofogdens register och<br />
intervjuer med personer som tagit snabba<br />
<strong>krediter</strong>. På så sätt har <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
försökt att belysa problematiken kring snabba<br />
<strong>krediter</strong> utifrån olika perspektiv. <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Konsumenter</strong> har också undersökt olika typer<br />
av åtgärder och hur samhället skulle kunna<br />
förebygga skuldsättning. Studien innehåller<br />
också utdrag från debatten kring sms-lån.<br />
Sist kommer ett antal punkter med förslag på<br />
åtgärder.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> vill tacka den referensgrupp<br />
som har varit ett stort stöd för arbetet.
I referensgruppen har ingått Jan Åkerlund<br />
från Kronofogden, Therese Wieselqvist från<br />
Finansinspektionen, Göran Tersmeden från<br />
Råd & Rön, Jan-Erik Nyberg från <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Konsumenter</strong>, Elisabeth Gustafsson från<br />
<strong>Konsumenter</strong>nas bankbyrå, Daniel Carlstedt<br />
från Unga örnar och Jan Bertoft från <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Konsumenter</strong>. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> vill<br />
också tacka de företag och de privatpersoner<br />
som tog sig tid att svara på frågorna och<br />
andra personer och organisationer som varit<br />
behjälpliga i det här arbetet.<br />
4 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> hoppas att studien<br />
ska bidra till att lyfta fram problematiken<br />
och sätta frågorna i fokus så att politiker och<br />
andra beslutsfattare tar de beslut som behövs.<br />
Allt för många människor får lida för att de<br />
rätta verktygen saknas.<br />
Stockholm i november 2009<br />
Heléne Götberg<br />
Projektledare
Kreditbeteendet i samhället har förändrats.<br />
Tidigare kunde det vara svårt att få en kredit. I<br />
dag är det annorlunda och <strong>krediter</strong>bjudanden<br />
finns i princip överallt. Den stora förändringen<br />
kom i samband med avregleringen av<br />
kreditmarknaden 1985, vilket ledde till att<br />
utlåningsverksamheten stimulerades.<br />
Det finns i dag inga tecken på att dagens sätt<br />
använda <strong>krediter</strong> skulle vara på väg bort. Nya<br />
kreditformer introduceras hela tiden och<br />
antalet aktörer på kreditmarknaden blir fler.<br />
Statistiska Centralbyråns siffror visar att de<br />
svenska hushållen blir allt mer skuldsatta.<br />
Ökningen handlar framförallt om att hushållen<br />
belånar sina bostäder, men även lån utan<br />
säkerhet växer. Samtidigt får fler svenskar<br />
svårt att betala sina skulder. Varje år tar<br />
Kronofogden emot fler ärenden.<br />
Våren 2006 lanseras det första sms-lånet<br />
i Sverige. Kronofogden varnade tidigt för<br />
att sms-lånen kunde orsaka överskuldsättning.<br />
Hösten 2006, vid myndighetens första<br />
mätning, hade 390 ansökningar kommit in.<br />
Framförallt var det ungdomar som skuldsattes<br />
och nästan 60 procent av dem som inte kunde<br />
betala hade redan registrerade skulder. Antalet<br />
ansökningar om betalningsföreläggande<br />
fortsatte att öka, helåret 2006: 1407, 2007: 20<br />
418 och 2008: 35 775. I augusti i år presenterades<br />
nya siffror, under det första halvåret<br />
hade det kommit in 23 465 ansökningar, vilket<br />
är en ökning med 35 procent jämförelse med<br />
samma period 2008.<br />
Undantagen i lagen innebär att företag som<br />
erbjuder sms-lån inte behöver göra en kreditprövning.<br />
Vid lagens tillkomst ansågs det inte<br />
finnas en risk att små <strong>krediter</strong> skulle kunna<br />
orsaka överskuldsättning. Undantaget gäller<br />
även för krav att ange den effektiva räntan och<br />
skriftlighetskrav. Kreditgivarna för sms-lån<br />
har heller inte samma informationskrav.<br />
Många sms-lån ligger under 200 euro och<br />
omfattas inte av konsumentkreditdirektivet.<br />
Men det finns inget hinder i direktivet<br />
för att inkludera att även små <strong>krediter</strong> i<br />
konsumenträttsskyddet.<br />
5 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
2. Sammanfattning<br />
Även om kreditprövningen skärps för sms-lån<br />
kommer vissa bekymmer att kvarstå. Avsaknaden<br />
av en avskräckande sanktionsregel<br />
innebär att vissa företag inte gör en tillräcklig<br />
kreditprövning. <strong>Att</strong> få krediten jämkad enligt<br />
36§ Avtalslagen på grund av oskälig kreditgivning<br />
är i princip omöjligt efter prejudikat.<br />
Skyldighet att avråda konsumenten från att<br />
ta en kredit om den inte är till nytta utifrån<br />
priset på krediten eller konsumentens ekonomiska<br />
situation är en möjlig väg.<br />
I vår studie hittade vi 30 webbplatser som<br />
erbjöd sms-lån. <strong>Att</strong> det är enkelt att låna och<br />
att låntagaren har pengarna snabbt på kontot<br />
är framträdande information på företagens<br />
sidor. ”Så här enkelt ansöker du” ”Smslån<br />
– när du behöver pengar snabbt.” ”Smslån<br />
Snabblån När du behöver pengar snabbt!”<br />
Företagens namn förstärker att det går snabbt.<br />
Expresskredit, Expresslån, Easykredit. Ett<br />
snabbt lån löser en tillfällig penningbrist och<br />
inga obehagliga frågor ställs: “Du bestämmer<br />
själv vad du ska använda pengarna<br />
till”. Företagen framställer sig som ett bättre<br />
alternativ än de vanliga bankerna och antyder<br />
i princip att de sysslar de med någon sorts<br />
välgörenhet eller är kredittagarens vän: ”Vi<br />
hjälper dig när du har ett tillfälligt behov av<br />
extra förstärkning”.<br />
Informationen om återbetalningstiden och<br />
kostnaderna är tydlig. Krediterbjudanden från<br />
500 till 1 000 kronor hittades. De vanligaste<br />
summorna låg mellan 1 000 och 4 000 kronor.<br />
<strong>Att</strong> låna 1 000 kronor kostar allt från 200 kronor<br />
till 550 kronor och nästan alltid tillkom<br />
en extra avgift för sms eller för ansökningen.<br />
Lånen är dyra, den raka räntan har beräknats<br />
från 243 procent till 541 procent (tidningen<br />
Affärsvärlden 2008). Den effektiva räntan låg<br />
från 792 procent till 18 228 procent. Vissa<br />
företag anger den effektiva räntan, men den<br />
är troligen inte korrekt eftersom formeln de<br />
använder inte är den gängse som används i<br />
Sverige.<br />
Enligt egna uppgifter gör företagen någon<br />
form av kreditprövning, Frågan är vilken typ<br />
av kreditprövning som är praktiskt att göra<br />
på den korta tid som förflyter mellan ansökan
och beviljad kredit. Val av formuleringar<br />
antyder att företagen vet att deras kunder kan<br />
få problem med att betala tillbaka.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> hittade också erbjudanden<br />
på internet på <strong>krediter</strong> upp till<br />
350 000 kronor utan säkerhet. Även de här<br />
kreditföretagen poängterar snabbhet men nu<br />
handlar det att få snabba besked. ”Lånelöfte<br />
direkt”. Dessa <strong>krediter</strong> lockar framför allt med<br />
drömmar men även brist på pengar används<br />
i marknadsföringen. Det inte alltid lätt att<br />
förstå vad lånet kommer att kosta eftersom<br />
låntagaren inte vet vilken ränta denne kommer<br />
att få. De flesta företag har en individuell<br />
ränta och den har en ganska stor spännvidd.<br />
I marknadsföringen är det oftast den lägsta<br />
procentsatsen som anges.<br />
Sms-lånen marknadsförs utifrån att det finns<br />
en brist medan de högre <strong>krediter</strong>na marknadsförs<br />
utifrån drömmar. Easykredits ”Tillfällig<br />
penningbrist” medan Haléns ”Drömmar<br />
kan bli verkliga”. Men även bland de större<br />
lånen handlar det om att pengarna inte räcker<br />
till ”Ikano Banklån – när sommaren har mer<br />
att erbjuda än plånboken.”<br />
Marknadsföringen uppfyller antagligen kraven<br />
på måttfullhet och återhållsamhet. Reglerna<br />
har antagligen en preventiv effekt. Vi kan<br />
inte dra slutsatsen att reklamen är aggressiv<br />
utifrån det som samlats in. På ett mer indirekt<br />
sätt kan det dock sägas att reklamen i stort är<br />
aggressiv eftersom konsumenter i många sammanhang<br />
utsätts för marknadsföringen. Vi har<br />
också undersökt marknadsföring på internet,<br />
bland annat olika tipssidor. Dessa innehåller<br />
ofta något slags redaktionellt material. Tonen<br />
liknar den som finns på sms-lånens webbplatser.<br />
Vem som står bakom tipssidorna är inte<br />
alltid lätt att avgöra, det kan misstänkas att<br />
det är kreditgivarna själva som är dess ägare.<br />
Det skulle i så fall vara ett sätt att öka trafiken.<br />
Frågan är om informationen på sidorna är<br />
måttfull och återhållsam.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har undersökt över<br />
hundra personer i Kronofogdens register. De<br />
som har sms-låneskulder hos Kronofogden<br />
har nästan aldrig enbart en skuld. De har<br />
nästan aldrig bara tagit ett sms-lån, de har<br />
tagit många. I vissa fall har de nästan gått<br />
igenom hela listan av de sms-lån som vi kunde<br />
hitta när företagen studerades. Dessutom har<br />
6 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
personerna skulder på grund av utebliven<br />
betalning för hyra, postorderbeställningar, el,<br />
parkeringsböter, telefoni, köp på kontokort,<br />
andra <strong>krediter</strong> med mera. För att se hur stora<br />
skulder som vissa av personerna dragit på sig<br />
plockade vi ut 24 personer och såg hur mycket<br />
de var skyldiga till olika sms-låneföretag. Det<br />
visade sig att skulderna varierade stort, från<br />
cirka 10 000 kronor till cirka 60 000 kronor.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> också gjort intervjuer<br />
med ett antal låntagare. 17 personer har ställt<br />
upp och svarat på frågorna. De flesta av de<br />
intervjuade har tagit sms-lån, oftast i kombination<br />
med andra typer av lån. Två har inga<br />
sms-lån utan andra snabba <strong>krediter</strong>. Nästan<br />
alla har tagit lånen för att lösa någon form<br />
av krissituation och nästan alla har använt<br />
pengarna till vardagliga utgifter. De flesta har<br />
sökt aktivt på nätet för att komma i kontakt<br />
med låneföretagen. Trots att flera av dem var<br />
rejält skuldsatta fick flera av dem fortfarande<br />
e-post och sms från sms-låneföretagen med<br />
nya erbjudanden om lån.<br />
De intervjuade upplever att de fått pengarna<br />
snabbt, i princip direkt. Vissa upplever att det<br />
gått för fort och att det är en nackdel, de har<br />
inte hunnit tänker i efter. Alla som har tagit<br />
sms-lån har varit fullt på det klara med vad<br />
lånen skulle kosta dem. De vet att de är dyra,<br />
men har inte sett någon annan utväg.<br />
I princip ville ingen rekommendera någon<br />
annan att ta den här typen av lån. När det<br />
gällde råd till sig själva var de tillfrågade överlag<br />
mycket strängare mot sig själva än mot<br />
andra. Flera tyckte att de fick skylla sig själva,<br />
de hade själva valt att ta den här typen av lån.<br />
Vad har då lånen haft för konsekvenser för<br />
låntagarna? Nästan alla har hamnat hos<br />
Kronofogden. För några har lånen inte<br />
inneburit några större konsekvenser, för andra<br />
var det en dyrköpt läxa. För några har det löst<br />
sig, men det var nära att det utvecklades till<br />
en riktig katastrof. För flera har det slutat i<br />
tragedi. Så här säger en av de intervjuade: ”De<br />
här lånen har förstört mitt liv. De har begravt<br />
mig. Jag har förlorat allt, min fru och mina<br />
barn. Jag vet inte vad som hände, jag vaknade<br />
upp efter ett halvår och hade hur mycket<br />
skulder som helst. Nu ser jag klart men när<br />
det snurrade på var det som om min hjärna<br />
inte fungerade.”
Debatten om sms-lånen har väldigt intensiv<br />
de senaste åren. Alla vet väl vid det här laget<br />
vad ett sms-lån är. Trots debatten har det<br />
i princip inte hänt något när det gäller att<br />
komma till rätta med skuldsättningen. <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Konsumenter</strong> har påpekat för regeringen<br />
vad vi tycker om att lagstiftningsprocessen<br />
går långsamt och krävt flera skyndsamma<br />
åtgärder.<br />
Krediter är numera en del av vardagen men<br />
de problem som uppstår i kreditsamhällets<br />
skugga hanteras med föråldrade verktyg. För<br />
att få bukt med överskuldsättningen måste<br />
politikerna och övriga beslutsfattarna ta ett<br />
helhetsgrepp över kreditsamhället. Kunskap<br />
och bra förslag om hur samhället kommer tillrätta<br />
med problemen finns. Överskuldsättning<br />
kostar den enskilde lidande, men det kostar<br />
också samhället mellan 30 till 50 miljarder<br />
per år.<br />
· Skärp konsumentkreditlagen. Luckorna<br />
i lagen som sms-låneföretagen utnyttjar<br />
måste täppas till. Inga undantag för små<br />
<strong>krediter</strong>, all kreditgivning måste omfattas<br />
av en kreditprövning, effektiv ränta<br />
måste anges och skriftliga avtal krävas.<br />
Ställ krav på betänketid, att ta ett lån för<br />
snabbt kan vara oövertänkt. Inför krav på<br />
strängare kreditprövningar med avrådningsskyldighet<br />
om det är uppenbart att<br />
personen ifråga inte har någon återbetalningsförmåga.<br />
Inför en gräns för hur<br />
mycket en kredit får kosta.<br />
· Inför fungerande och kraftfull kontroll av<br />
företagen och utlåningsverksamheten.<br />
7 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
· Förbättra samhällets samordning för att<br />
förhindra överskuldsättning.<br />
· Se över reglerna för marknadsföring av<br />
<strong>krediter</strong>.<br />
· Ge konsumenterna mycket mer stöd,<br />
information och utbildning när det gäller<br />
finansiella frågor. Förstärk skolutbildning<br />
i privatekonomi och våga diskutera<br />
konsumtion, sparande och attityder!<br />
· Inför en skyldighet för kreditgivarna av<br />
snabba <strong>krediter</strong> med kort utlåningstid att<br />
informera om riskerna med att ta den här<br />
typen av <strong>krediter</strong>.<br />
· Skapa ett system så att företag i branschen<br />
tvingas vara med och finansiera informationskampanjer<br />
som ger motbilder.<br />
· Arbeta för att sudda bort skam- och<br />
”skyll dig själv stämpeln” som de som blir<br />
skuldsatta får.<br />
· Inför möjligheter inrätta ”sociala lån” för<br />
människor med små resurser som behöver<br />
en tillfällig förstärkning eller som<br />
behöver sanera sin ekonomi.<br />
· Satsa större resurser så att alla medborgare<br />
snabbt och enkelt får tillgång till<br />
skuld- och budgetrådgivning.<br />
· Mer resurser till organisationer som<br />
arbetar med överskuldsatta.
3.1 Den ökade skuldsättningen<br />
i samhället<br />
Det har skett en markant förändring av<br />
konsumenternas beteende och attityd vad<br />
gäller <strong>krediter</strong> i Sverige. Förr var det en stor<br />
sak att gå till banken för att få ett lån. Det var<br />
”bästa kostymen på” och dessutom tog det ett<br />
tag innan krediten beviljades. I dag är det helt<br />
annorlunda, nu finns det <strong>krediter</strong>bjudanden<br />
överallt. Det räcker att gå in i en butik för<br />
att köpa en teve så erbjuds ett kreditköp. På<br />
internet är inte en kredit många klick bort och<br />
den som är medlem i Facebook kan ständigt<br />
se annonser om snabba lån. Och numera<br />
existerar det inga väntetider, snabbt kan<br />
konsumenten ha några tusen på sitt konto.<br />
Tidigare fanns det en negativ syn på <strong>krediter</strong><br />
och många varnade för att sätta sig i skuld.<br />
I dag saknas många inlärda varningsklockor<br />
för att skuldsätta sig och det anses inte längre<br />
konstigt att konsumera på lånade pengar. Det<br />
är många som rullar en kreditskuld framför<br />
sig.<br />
3.1.1 Avregleringen<br />
Den stora förändringen kom i samband med<br />
avregleringen av kreditmarknaden 1985,<br />
vilket ledde till att utlåningsverksamheten<br />
stimulerades. Bankerna kunde låna ut utan att<br />
Riksbanken la sig i och många anser att det är<br />
den stora vändpunkten i svensk ekonomisk<br />
politik.<br />
Enligt rapporten ”Alla vill göra rätt för sig”<br />
(Kronofogden KFM Rapport 2008:1)ändrade<br />
avregleringen kreditmarknaden. Det uppstod<br />
konkurrens mellan kreditgivarna, något som<br />
dessa inledningsvis var ovana vid att hantera<br />
samtidigt som det också blev mer lönsamt att<br />
låna ut pengar. Det fanns också ett uppdämt<br />
behov efter <strong>krediter</strong> bland konsumenterna.<br />
Det innebar att efterfrågan av <strong>krediter</strong> och<br />
utbudet ökade samtidigt. Bankernas utlåning<br />
ökade dramatiskt 1985 – 1990. Utvecklingen<br />
ledde till en finansiell bubbla vilket orsakade<br />
en ekonomisk kris. Många råkade illa ut<br />
i lågkonjunkturen och det ansågs finnas<br />
ett behov att skydda konsumenterna i det<br />
nya kreditsamhället, vilket gjorde att reglerna<br />
i Konsumentkreditlagen skärptes och<br />
Skuldsaneringslagen infördes.<br />
8 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
3. Bakgrund<br />
Alla fick inte hjälp. När Råd & Rön intervjuade<br />
Budget- och Skuldrådgivare i samband<br />
med krisen i december 2008 visade det sig att<br />
många hjälpte skuldsatta från förra krisen.<br />
Många hade till och med skulder från 80-talet.<br />
3.1.2 Förändrad inställning till <strong>krediter</strong><br />
Enligt Richard Wahlund, professor på Handelshögskolan,<br />
och en av författarna till rapporten<br />
”Finansiella strategier i förändring: segment och<br />
beteenden bland svenska hushåll”, har vår attityd<br />
till <strong>krediter</strong> förändrats en hel del under de<br />
senaste åren. Under 1990-talet skedde den stora<br />
revolutionen på sparområdet, påbörjad under<br />
1980-talet. Den stora allmänheten gick då från<br />
att vara sparare till att bli finansiella aktörer.<br />
Då blev <strong>krediter</strong> en finansieringsform snarare<br />
än en upplevd skuld. I rapporten kartlägger<br />
författarna olika typer av sparare och vilka<br />
strategier de använder. De jämförs också över<br />
tid. En grupp som kallas residualsparare, vilket<br />
egentligen betyder att de bara ”sparar” vad som<br />
råkar bli över, minskade från 45 procent till 19<br />
procent från 1993 till 1999. Den här gruppen<br />
har tidigare inte sparat så mycket i jämförelse<br />
med andra grupper, men de flesta av dem<br />
ökade både sitt sparande och sin skuldsättning<br />
under dessa år, de blev ”finansiella aktörer”.<br />
Under den här tiden ersätts det lilla sparandet<br />
med att man slutar att spara helt och i större<br />
utsträckning finansierar sina köp med <strong>krediter</strong>.<br />
De resterande 19 procenten residualsparare<br />
ökade sitt sparande något, men fortsatte att ha<br />
en låg skuldsättning.<br />
3.1.3 Allt fler skuldsatta<br />
De svenska hushållen blir allt mer skuldsatta.<br />
Statistiska Centralbyråns, SCB, siffror visar att<br />
i slutet av 2006 var hushållen skyldiga banker,<br />
bostadsinstitut och kreditmarknadsbolag 1<br />
757 024 miljoner kronor. Den siffran gällde<br />
bara för de företag som står under Finansinspektionens<br />
tillsyn. Ökningen handlade<br />
framförallt om att hushållen belånar sina<br />
bostäder, men även lån utan säkerhet växer.<br />
Sedan 2001 hade den typen av lån ökat med<br />
62 procent, från 84 640 miljoner till 136 828<br />
miljoner kronor i slutet av 2006. I augusti i<br />
år är den summan uppe i 169 940 miljoner<br />
kronor och totalt är svenska hushåll skyldiga 2<br />
241 488 miljoner kronor.
Cirka 13 procent av de svenska hushållen<br />
hade under 2007 någon form av konsumtionslån,<br />
enligt rapporten ”Överskuldsättning<br />
och ekonomiska problem bland ungdomar.”<br />
(Kronofogden och Konsumentverket KFM<br />
Rapport 2008:3)<br />
Antalet aktörer på kreditmarknaden blir också<br />
fler, speciellt när det gäller konsument<strong>krediter</strong>,<br />
enligt ”Alla vill göra rätt för sig”. Inom vissa<br />
branscher tjänar företagen inte pengar på<br />
själva försäljningen utan på det som säljs på<br />
avbetalning. De traditionella bankerna har<br />
vuxit och speciella nischbanker har också<br />
etablerat sig på marknaden.<br />
Trots den allvarliga ekonomiska krisen har<br />
hushållen ökat sin skuldsättning ytterligare.<br />
Hushållens skuldsättning är nu nära smärtgränsen,<br />
enligt nättidningen E24 den 12 juni<br />
i 2009. Takten i skuldsättningen har mattas av<br />
något, men ligger fortfarande på 8 till 9 procent.<br />
Tidningen refererar till en SCB-publikation<br />
som har konstaterat att det vanliga<br />
måttet, hushållens skulder i förhållande till<br />
disponibla inkomster, har stigit till rekordhöga<br />
150 procent, vilket är betydligt över toppnivån<br />
i slutet av 1990-talet. Hushållens skulder i<br />
relation till BNP har ökat till cirka 75 procent,<br />
vilket också det är rekord.<br />
3.1.4 Allt fler i Kronofogdens register<br />
Allt fler svenskar får också svårare att betala<br />
sina skulder. Varje år tar Kronofogden emot<br />
fler ärenden. Förra året ökade antalet mål för<br />
summarisk process med 13 procent och passerade<br />
miljonstrecket. Under 2000-talet har<br />
antalet mål fördubblats.<br />
Den ekonomiska krisen har ökat ärendemängden<br />
ytterligare. Enligt Kronofogdens rapport,<br />
”Alla vill göra rätt för sig” (2008), beräknas<br />
antalet överskuldsatta i Sverige vara minst 400<br />
000 personer. I rapporten ”Överskuldsättning<br />
och ekonomiska problem bland unga” (Kronofogden<br />
och Konsumentverket 2008) är det cirka<br />
550 000 personer som har en eller flera betalningsanmärkningar<br />
hos kreditupplysningsföretag.<br />
I samma rapport redovisas att uppemot<br />
18 procent av den vuxna befolkningen har<br />
haft betalningsproblem under den senaste 12<br />
månadersperioden, vilket motsvarar cirka 1,3<br />
miljoner människor. Båda rapporterna publicerades<br />
innan den finansiella krisen.<br />
9 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Det är också många ungdomar som blir<br />
skuldsatta. I Kronofogdens statistik ökade<br />
antalet skuldsatta 18-åringar med cirka 14<br />
procent mellan åren 2007 och 2008. Antalet<br />
ansökningar uppgick 2007 till cirka 130 000,<br />
vilket är en ökning med nästan 20 procent<br />
jämfört med år 2006. Skulderna handlar om<br />
kontokortsskulder, kommunikationsskulder,<br />
hyresskulder och banklån. Ungdomarna<br />
mellan 18 och 25 har skulder på cirka 828<br />
miljoner kronor 2008.<br />
Konsumentverket och Kronofogden fick i<br />
uppdrag av regeringen att identifiera ungdomars<br />
ekonomiska problem. Resultatet blev<br />
rapporten ”Överskuldsättning och ekonomiska<br />
problem bland ungdomar“(2008). Ungdomar<br />
har en betydlig sämre ekonomisk standard<br />
och har haft en mycket sämre ekonomisk<br />
utveckling än andra grupper. Inkomsterna<br />
för ungdomarna har inte kommit upp i de<br />
nivåer som gällde i början av 90-talet. Andelen<br />
fattiga bland unga vuxna (20 – 29 år) hade<br />
nästan fördubblats under de senaste åren och<br />
mer än var fjärde ungdom saknade år 2005 en<br />
kontantmarginal. Samtidigt har till exempel<br />
återbetalningskravet för studielånet gjorts om<br />
så att låntagarna måste börja betala tidigare.<br />
Dessutom har ungdomar ofta sämre villkor<br />
på arbetsmarknaden, otryggare och dyrare<br />
boende samt svårare ett dra nytta av bidragssystemen<br />
i samhället.<br />
Konsumtionsmönster har förändrats och<br />
utbudet av produkter har ökat. De nya<br />
konsumtionskraven har gjort de unga särskilt<br />
sårbara eftersom de har så små ekonomiska<br />
marginaler. Rapporten pekar på att ungdomar<br />
ofta söker identitet genom konsumtion. För<br />
att komma tillrätta med problemen föreslår<br />
de två myndigheterna, Konsumentverket och<br />
Kronofogden, bland annat att Ungdomsstyrelsen<br />
ska ha ett samlat ansvar för frågor som<br />
rör ekonomiska problem bland ungdomar.<br />
Dessutom ville myndigheterna att en nationell<br />
samordningsfunktion för insatser mot överskuldsättning<br />
och ekonomiska problem skulle<br />
inrättas.<br />
3.1.5 Nya typer av <strong>krediter</strong><br />
Samtidigt som de svenska hushållen blivit allt<br />
mer skuldsatta dyker det ständigt upp nya<br />
kreditfenomen. Våren 2006 lanseras det första<br />
sms-lånet i Sverige. Kreditformen fanns då
edan i Finland. I övriga Norden har sms-lån<br />
inte haft någon större framgång. I Norge har<br />
lagen om penningtvätt satt stopp för lånen.<br />
I Danmark har branschen och myndigheterna<br />
kommit överens om vissa spelregler.<br />
Baltikum har liknande problem som Sverige<br />
och Finland. I USA och England finns inga<br />
problem med sms-lån, men däremot en annan<br />
typ av kredit som kallas pay-day-loan. Det<br />
är också en kortkredit, men för att få lånet<br />
kräver kreditgivaren tillgång till låntagarens<br />
lönekonto. När löneutbetalningen kommer tar<br />
långivaren ut vad låntagaren är skyldig.<br />
Enligt Jan Åkerlund, på Kronofogdemyndigheten,<br />
är det bara en tidsfråga innan den<br />
här krediten kommer till Sverige. ”Det finns<br />
alltid företag som vill tjäna pengar på dem som<br />
saknar pengar”, säger han.<br />
Det senaste tillskottet på marknaden är möjligheten<br />
att ”hyra pengar”. Låntagaren betalar<br />
allstå ingen ränta eller avgift utan en hyra.<br />
När hyrestiden är slut betalar kredittagaren<br />
tillbaka hela lånet. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har<br />
inte haft möjlighet att ta reda på hur vanlig<br />
denna lånetyp är, men det är ett tecken på att<br />
kreditgivare hela tiden hittar nya marknader<br />
och metoder.<br />
3.1.6 Sms-lån ökar skuldbördan<br />
ytterligare<br />
Kronofogden gick tidigt ut och varnade för<br />
att sms-lån var en orsak till överskuldsättning.<br />
Redan hösten 2006 gjorde myndigheten en<br />
mätning som visade att 390 ansökningar om<br />
obetalda sms-lån hade kommit in. Framförallt<br />
var det ungdomar som skuldsattes, det<br />
vill säga personer i åldersgruppen 18 - 25<br />
år. Dessutom hade nästan 60 procent av de<br />
undersökta personerna redan registrerade<br />
skulder. Undersökningen omfattade tre<br />
företag, Mobillån, Ferratum och Folkia. Under<br />
helåret 2006 hade 1407 ansökningar kommit<br />
in. Två trender blev tydliga, att låneformen<br />
fått fotfäste och att det var ungdomar som inte<br />
kunde betala. 40 procent av ansökningarna<br />
om obetalda sms-lån rörde personer mellan<br />
18 och 25 år. Eftersom många redan hade<br />
registrerade skulder indikerade det att <strong>krediter</strong>na<br />
lockade en grupp som kört sin ekonomi<br />
i botten och som absolut inte borde öka sin<br />
skuldsättning. Undersökningen omfattade två<br />
bolag, Folkia och Mobillån.<br />
10 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Skuldsättningen försätter att öka. I juni 2007<br />
har det kommit in 4 579 ansökningar, vid<br />
årets slut 20 418. Antalet företag ökade hela<br />
tiden. När myndigheten gjorde undersökningen<br />
vid halvårsskiftet 2007 omfattades sex<br />
bolag, vid helårsskiftet tjugotvå. Ungdomars<br />
andel var hög men gick ner mellan halvårsskiftet<br />
och helåret från 40 procent till 35,9<br />
procent. Andelen kvinnor som inte kunde<br />
betala sina sms-lån ökade från 37,3 till 44<br />
procent. Vid halvårsskiftet 2008 var antalet<br />
ärenden om sms-låneskulder hos Kronofogen<br />
uppe i 17 299 och vid årets utgång uppgick de<br />
till 35 775.<br />
I augusti 2009 presenterades nya siffror. Under<br />
det första halvåret hade det kommit in 23<br />
465 ansökningar, vilket är en ökning med 35<br />
procent om man jämför med samma period<br />
2008. Det positiva är att det inte längre är<br />
lika många ungdomar som hamnar i myndighetens<br />
register. Det förebyggande arbetet<br />
gentemot ungdomar som ”Koll på caschen”<br />
(Kronofogden, Konsumentverket och Finansinspektionen<br />
driver detta gemensamma projekt)<br />
kan ha haft effekt för att vända trenden.<br />
Procentuellt är ungdomar fortfarande den<br />
största gruppen med skuldsättningsproblem,<br />
vilket innebär att det fortsatta förebyggande<br />
arbetet bland ungdomar är viktigt.<br />
Det negativa är ökningen bland de äldre,<br />
störst är ökningen i åldersgrupperna 36 till<br />
65 år. Där har de obetalda sms-skulderna<br />
ökat med hela 46 procent. De unga är<br />
snabba på att plocka upp nya trender men<br />
nu sprids fenomenet till allt fler. ”Sms-lån<br />
har blivit en motorväg in i skuldfällan för hela<br />
svenska befolkningen”, säger Jan Åkerlund på<br />
Kronofogdemyndigheten.<br />
E24 beräknade att ungefär 150 000 personer<br />
skulle hamna i Kronofogdens register på<br />
grund av sms-lån innan Sverige får en ny lag,<br />
implementeringen av Konsumentkreditdirektivet,<br />
den 1 juli 2010. Tidningen räknade<br />
utifrån hur många ärenden som hittills kommit<br />
in till myndigheten.<br />
3.1.7 Tillgängligheten<br />
Niclas Andrén har doktorerat på ämnet<br />
finansiering och risker och är verksam som<br />
lektor vid Lunds universitet. Han tror inte<br />
att det är vår inställning till <strong>krediter</strong> som
har förändrats när det gäller sms-lån. Den<br />
främsta attraktionskraften är framförallt<br />
tillgängligheten för kundgrupper som inte har<br />
tillgång till annan kreditgivning. Siffrorna från<br />
Kronofogden om att många redan har skulder<br />
registrerade tyder på det. Enligt Niclas Andrén<br />
är sms-lån ett typiskt 2000-talsfenomen<br />
eftersom det är den tekniska utvecklingen som<br />
är förutsättningen. Lånen öppnar nya legala<br />
möjligheter till snabb, kortfristig och småskalig<br />
kreditgivning. Låntagare kan enkelt och<br />
snabbt få tag på relativt små summor. Det görs<br />
oftast ingen kreditkontroll, vilket just öppnar<br />
dörren för nya grupper som tidigare inte fått<br />
lån. Kreditgivningen är också anonym, man<br />
behöver inte se någon i ögonen, vilket han<br />
tror är betydelsefullt.<br />
Ur ett samhällsperspektiv är större tillgänglighet<br />
av <strong>krediter</strong> bra eftersom det ger en ökad<br />
och stabilare konsumtion. Lånen möjliggör<br />
fortsatt konsumtion även om inkomsten<br />
förändras. Niclas Andrén tycker det är svårare<br />
att se fördelar på det personliga planet<br />
eftersom det är dyra lån och personen kanske<br />
redan i utgångsläget har dålig ekonomi. Han<br />
säger: ”Om man som individ känner tillfredställelse<br />
i att kunna agera spontant, även om<br />
de finansiella resurserna saknas, är naturligtvis<br />
snabbheten i upplåningen fördelaktig. Å andra<br />
sidan är kanske spontanitet i inköpssituationen<br />
inte nödvändigtvis en fördelaktig egenskap om<br />
man har en dålig ekonomi.”<br />
3.2 Lagstiftningen<br />
<strong>Att</strong> det finns ett särskilt skyddsbehov för<br />
konsumenter när det gäller <strong>krediter</strong> har<br />
varit en utgångspunkt för lagstiftningen.<br />
Kreditgivaren har genom sin resurser och sitt<br />
kunskapsövertag vad gäller lånevillkor och<br />
avgifter större makt än konsumenten även om<br />
den enskilde förstås har större insikt i sin egen<br />
ekonomi. Det är inte alltid lätt för konsumenten<br />
att förstå kreditavtalet och konsumenten<br />
kan bli lockad av reklam som denne inte fullt<br />
ut begriper. Därför har samhället vidtagit<br />
åtgärder för att skydda konsumenten med till<br />
exempel myndigheter som ska utöva tillsyn<br />
och regler om hur <strong>krediter</strong> får marknadsföras.<br />
Dessutom finns regler om vilken information<br />
konsumenten ska ha innan avtal ingås och<br />
att kreditgivaren ska pröva om personen har<br />
återbetalningsförmåga.<br />
11 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
3.2.1 Förebygga överskuldsättning<br />
Syftet med Konsumentkreditlagen<br />
(SFS1992:830)är att skydda konsumenten mot<br />
ofördelaktiga villkor och förebygga överskuldsättning.<br />
Det vill säga att konsumenterna inte<br />
ska ta på sig fler <strong>krediter</strong> än de har återbetalningsförmåga<br />
för.<br />
Lagen kom 1993 och gäller för både fristående<br />
<strong>krediter</strong> och för kreditköp. Tidigare omfattades<br />
inte fristående <strong>krediter</strong> men eftersom<br />
bankerna inte gjorde tillräckliga kreditprövningar<br />
och konsumenter skuldsattes över sin<br />
återbetalningsförmåga gäller lagen numera<br />
även för den typen av <strong>krediter</strong>. Lagen är<br />
tvingande, vilket innebär att kreditavtalet inte<br />
är giltigt i de delar som ger sämre villkor än<br />
vad lagen föreskriver. I lagen uttrycks också att<br />
kreditgivaren ska iaktta god kreditgivningssed.<br />
Det innebär att kreditgivaren ska handla<br />
omdömesgillt och ansvarsfullt mot konsumenten<br />
innan avtalet ingås – men också under<br />
avtalstiden.<br />
Marknadsföringen av <strong>krediter</strong> ska vara<br />
”återhållsam och måttfull”, kreditgivaren<br />
får till exempel inte lyfta fram snabbhet allt<br />
för mycket. Det anses strida mot god sed att<br />
framställa krediten som en helt bekymmersfri<br />
lösning på ekonomiska bekymmer eller att få<br />
konsumenter att ta oövertänkta beslut.<br />
Regeln i Konsumentkreditlagen är civilrättslig.<br />
Marknadsföringslagen gäller för all marknadsföring.<br />
Enligt huvudregeln ska all marknadsföring<br />
vara tillbörlig och överensstämma med<br />
god marknadsföringssed.<br />
Vad som är god marknadsföringssed av<br />
<strong>krediter</strong> avgörs ytterst av Marknadsdomstolen.<br />
I ett mål från 1988:20 ansåg MD att formuleringarna<br />
“Behöver du extra pengar?” “Vill<br />
du förstärka ekonomin med en reserv?” var<br />
otillbörliga. Det var innan den nuvarande<br />
Konsumentkreditlagen trädde i kraft, men<br />
domstolen stödde sig på den överenskommelse<br />
som fanns mellan Konsumentverket och<br />
branschen. Däremot har domstolen accepterat<br />
formuleringar som ”F Card är kortet som ger<br />
dig möjligheter att själv bestämma hur du<br />
använder pengarna” och ” Vem har bestämt att<br />
lönen skall komma den 25.e?”
3.2.2 Sms-lån omfattas inte av lagen<br />
Problemet är att sms-lånen inte omfattas av<br />
de regler i Konsumentkreditlagen som skyddar<br />
konsumenterna mot ofördelaktiga villkor<br />
och överskuldsättning. Bland annat behöver<br />
kreditgivaren inte ange den effektiva räntan.<br />
Den effektiva räntan ger en bra bild av hur dyr<br />
krediten kommer att bli och ger konsumenten<br />
en möjlighet att jämföra <strong>krediter</strong> med varandra.<br />
Kreditgivarna för sms-lån har heller inte<br />
samma informationskrav som gäller för andra<br />
lån. Dessutom är sms-lånen undantagna från<br />
kravet på att avtalet ska vara skriftligt. Det<br />
kravet ger konsumenten möjlighet att tänka<br />
igenom villkoren och sänka tempot när avtalet<br />
ska ingås eftersom det tar tid att utväxla avtalet.<br />
Ett annat krav, som kanske är det viktigaste, är<br />
att det inte behövs någon kreditprövning. Det<br />
vill säga kreditgivaren måste inte kontrollera<br />
om kredittagaren har återbetalningsförmåga.<br />
Vid lagens tillkomst ansåg lagstiftaren inte att<br />
det fanns en risk att små <strong>krediter</strong> kunde orsaka<br />
överskuldsättning. Det gav möjlighet att handla<br />
på faktura utan att för den skull behöva göra<br />
en kreditprövning. När det diskuteras om att<br />
skärpa lagen är det två motsatta intressen som<br />
står mot varandra, att ha kvar möjlighet till<br />
fortsatt handel mot faktura och kreditgivning<br />
under kort löptid.<br />
3.2.3 Krav på skärpt lagstiftning<br />
Redan 2007 efterfrågade Konsumentverket en<br />
översyn av lagstiftningen angående marknadsföringen<br />
och undantagen i Konsumentkreditlagen<br />
när det gällde sms-lån. Myndigheten<br />
ville att regeringen skulle tillsätta en utredning<br />
för att komma tillrätta med de problem som<br />
myndigheten såg fanns. Verket hade märkt att<br />
det framförallt var svaga konsumentgrupper<br />
som lockades av produkten. Efterfrågan av en<br />
produkt tyder visserligen på ett behov och den<br />
enskilde har alltid ett eget ansvar. Men mot<br />
dessa förhållanden måste man väga produktens<br />
innehåll och marknadsföring. “Om varan/<br />
tjänsten är objektivt undermålig och dessutom<br />
marknadsföringen av den ofullständig kan man<br />
inte längre påstå att det är konsumenternas<br />
efterfrågan som styr marknadens utbud och att<br />
konsumenterna ensamma får ta ansvar för sina<br />
handlingar.” Ur Konsumentverkets begäran om<br />
översyn av lagstiftning som berör s.k. snabblån<br />
2007-08-31<br />
Konsumentverket ansåg sig sakna verktyg<br />
för att komma tillrätta med den aggressiva<br />
12 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
marknadsföringen och myndigheten tyckte att<br />
det var viktigt att få en ny lagstiftning. Verket<br />
ville att begreppet ”god kreditgivningssed vid<br />
kreditreklam” skulle närmare analyseras. Det<br />
fanns, enligt verket, en stor risk för en förflackning<br />
på det här området eftersom utbudet<br />
när det gäller <strong>krediter</strong> över huvud taget är så<br />
stort. Konsumentverket menade att detta på<br />
sikt kommer att bli ett samhällsproblem när<br />
konsumeter lockas att leva över sina tillgångar<br />
genom lättillgängliga, men förrädiska, <strong>krediter</strong>.<br />
Anledningen till att myndigheten ansåg att det<br />
hade skett en förflackning och att det behövdes<br />
en analys av begreppet god kreditgivningssed<br />
var att myndigheten inte fått med sig Marknadsdomstolen<br />
i två fall, där verket ansåg att<br />
kreditreklamen var alltför lockande. Till sitt<br />
stöd hade verket använt uttalanden i lagens<br />
förarbeten om måttfullhet och återhållsamhet<br />
och detaljreglering i de Allmänna råden, men<br />
de argumenten räckte inte.<br />
Konsumentverket ville att undantaget från kreditprövning<br />
togs bort. Verket ville också ha ett<br />
informationskrav om löptid och att krav på att<br />
ange den totala lånekostnaden även skulle gälla<br />
för sms-lånen. Dessutom ville myndigheten att<br />
det skulle finnas ett krav på skriftlighet .<br />
3.2.4 Konsumentkreditdirektivet<br />
Hittills har inte lagstiftningen skärpts. Justitieminister<br />
Beatrice Ask hänvisar till implementeringen<br />
av Konsumentkreditdirektivet som ska<br />
vara infört senast den 12 maj 2010, ett direktiv<br />
som EU:s ministerråd antog den 7 april 2008.<br />
Ministern har flyttat fram tidpunkten för<br />
presentation av lagförslaget.<br />
Direktivet kräver full harmonisering och det<br />
går inte för enskilda stater att ha regler som går<br />
emot direktivet. Det enskilda landet kan däremot<br />
ha lagar för områden som inte omfattas<br />
av direktivet. Direktivet kommer inte att gälla<br />
för <strong>krediter</strong> som är mindre än 200 euro eller<br />
högre än 75 000 euro, inte heller för konto<strong>krediter</strong><br />
som ska återbetalas inom en månad eller<br />
kreditavtal med obetydlig ränta och där lånet<br />
ska återbetalas inom tre månader. Många smslån<br />
ligger under 200 euro, men det finns inget<br />
hinder att även små <strong>krediter</strong> inkluderas.<br />
Enligt direktivet ska det finnas en viss standardinformation<br />
om kreditränta, kreditbelopp<br />
och löptid. Om det inte finns någon sådan
skyldighet på nationell nivå kan man istället<br />
välja att kräva att den effektiva räntan<br />
ska anges. Informationen ska ges i god tid<br />
innan avtalet ingås. Det finns speciella krav<br />
på hur ett kreditavtal ska se ut och det måste<br />
vara skriftligt. Däremot finns det inget krav<br />
på att det ska vara undertecknat. Dessutom<br />
kräver direktivet att kreditgivaren ska pröva<br />
återbetalningsförmågan, det vill säga en<br />
kreditprövning. Hur den ska se ut är upp till<br />
varje medlemsland. Det ska också finnas en<br />
ångerrätt i 14 dagar.<br />
3.2.5 Löser implementeringen<br />
problemen?<br />
I uppsatsen ”Sms-lån – Problem och lösningar”<br />
av Emma Andersson och Karin Dagsgård vid<br />
Linköpings universitet 2009 diskuteras huruvida<br />
implementeringen av konsumentkreditdirektivet<br />
kommer att lösa <strong>Sveriges</strong> problem med<br />
sms-lån. Om Sverige väljer att inkludera alla<br />
<strong>krediter</strong> under 200 euro i den nya lagstiftningen<br />
kommer det fortfarande att finnas problem.<br />
“Det nya Konsumentkreditdirektivet som träder<br />
i kraft de 12 maj 2010 tror vi inte sig kommer att<br />
leda till de förändringar som krävs för att problemen<br />
som sms-lånen medför skall försvinna.”<br />
Direktivet har till exempel lämnat det upp till<br />
de enskilda länderna att lösa hur sanktionssystemet<br />
ska se ut och hur en kreditprövning<br />
ska gå till. ”På dessa områden behövs det stiftas<br />
klarare regler för att fastställa de ramar som smslåneföretagen<br />
skall röra sig inom för att största<br />
möjliga konsumentskydd skall uppnås”. Vissa av<br />
de nya reglerna kommer heller inte ha någon<br />
betydelse för Sverige. Ångerrätten finns redan i<br />
Distans- och Hemförsäljningslagen. Kravet på<br />
att den effektiva räntan ska anges finns redan.<br />
”Dessutom tycker vi inte att ångerrätten är av<br />
betydande vikt vad gäller sms-lånen eftersom<br />
att de som får ekonomiska problem på grund<br />
av sms-lånen antagligen inte har möjlighet att<br />
återbetala det lån de erhållit för att detta redan<br />
är förbrukat”, skriver Andersson och Dagsgård.<br />
Skribenterna argumenterar också för att det<br />
inte ska finnas något undantag för kravet på att<br />
ange den effektiva räntan och att det ska finns<br />
informationsskyldighet. <strong>Att</strong> inte få tillräckligt<br />
med information leder till att konsumenten tar<br />
på sig en större ekonomisk börda än vad denne<br />
tänkt sig.<br />
Skribenterna argumenterar vidare att skriftlighetskravet<br />
ska införas även för de här små<br />
13 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
lånen och att undantaget för 200 euro inte ska<br />
gälla. Skribenterna hänvisar till en undersökning<br />
som Konsumentverket gjort vilken visade<br />
att 27 procent av de tillfrågade inte skulle ha<br />
tagit lånen om man fått ta del av alla villkor.<br />
”Ett krav på skriftlighet torde således leda till<br />
att konsumenten får en större möjlighet att<br />
uppmärksamma de villkor som har betydelse<br />
för denne.” I samma undersökning uppgav 29<br />
procent att de hade avstått från krediten om<br />
de hade fått längre betänketid.<br />
Andersson/Dagsgård hänvisar till lagens förarbeten<br />
där ett av motiven till skriftlighet och<br />
undertecknade var att konsumenten skulle få<br />
en längre betänketid och inte fatta förhastade<br />
beslut. Författarna menar också att kravet på<br />
signatur skulle innebära att man får en bättre<br />
kontroll på vem som tar krediten. En nackdel<br />
med ett signaturkrav, enligt Emma Andersson<br />
och Karin Dagsgård, är att det skulle öka kostnaden<br />
för kreditgivaren eftersom det kräver<br />
andra datasystem. Men det skulle troligen vara<br />
en övergående kostnad.<br />
Även när det gäller kreditprövningen kommer<br />
konsumentkreditdirektivet inte att lösa<br />
problemen med sms-lånen, dels på grund av<br />
att beloppen under 200 euro är undantagna,<br />
dels på att det är upp till varje medlemsstat<br />
att bestämma hur kreditprövning ska gå till.<br />
Skribenterna förespråkar att det är viktigt att<br />
konsumenten faktiskt har en reell återbetalningsförmåga.<br />
Men det är upp till kreditgivaren<br />
själv att faktiskt bedöma vilka krav denne bör<br />
ställa för att en konsument skall erhålla lånet.<br />
3.2.6 Lagom reglering bäst<br />
Enligt Annina H. Persson, professor i civilrätt<br />
vid Örebro universitet, blev konsumentkreditdirektivet<br />
ganska urvattnat och skyddet för<br />
konsumenten inte så omfattande som det var<br />
tänkt från början. Det är ett fullharmoniserat<br />
direktiv men många områden regleras inte, till<br />
exempel bostadslån, smålån och <strong>krediter</strong> som<br />
har samband med borgen. Hon anser att det<br />
behövs ett utökat skydd för konsumenterna<br />
men att man ska akta sig för att reglera för<br />
hårt eftersom det finns en risk för att de som<br />
vill låna ut pengar söker andra vägar än de<br />
lagliga. I länder där man har alltför sträng<br />
reglering har kreditgivarna sökt andra kanaler.<br />
Det finns alltid en vilja att låna ut pengar till<br />
dem som egentligen inte har råd och i alltför
eglerade samhällen kan indrivningen bli<br />
våldsam. Lagom reglering är bäst för att få<br />
en bra balans, menar Persson. Därför behövs<br />
det satsas på andra insatser som att diskutera<br />
inställningen till <strong>krediter</strong>, informera om<br />
vad en kredit innebär, göra det lättare att få<br />
skuldsanering och hitta andra verktyg för att<br />
lösa problem som uppstår i kreditsamhällets<br />
skugga.<br />
Det behövs en skärpning av lagen när det<br />
gäller sms-lånen. De bör omfattas av de regler<br />
som gäller för andra <strong>krediter</strong> som kreditprövning,<br />
informationskrav, angivande av effektiv<br />
ränta och skriftlighetskrav. Dessutom bör<br />
dessa kreditgivare stå under myndigheternas<br />
tillsyn. Samhället ska kontrollera kreditinstitut<br />
som lånar ut pengar till konsumenter. Ett sätt<br />
att komma tillrätta med överskuldsättning i<br />
samhället, det vill säga inte bara den skuldsättning<br />
som uppstår av sms-lånen, är att ställa<br />
högre krav på kreditgivarna. Ett verktyg för<br />
detta kan vara någon slags avrådningsskyldighet,<br />
det vill säga att i större utsträckning än<br />
idag avråda någon från att ta en kredit som<br />
inte kan anses vara lämplig med hänsyn till<br />
konsumentens behov, ekonomiska förhållanden<br />
eller andra omständigheter. Har kreditgivaren<br />
inte avrått personen som egentligen<br />
inte hade utrymme för den krediten blir det<br />
kreditgivarens ansvar. I dag är det samhället<br />
som får bära bördan för överskuldsättningen.<br />
Resurserna i samhället kan användas effektivare<br />
än att sopa upp efter kreditgivarnas<br />
otillräckliga kreditprövningar.<br />
3.3 Oskälig kreditgivning<br />
och avrådningsskyldighet<br />
Ett stort problem som konstaterats tidigare är<br />
att kreditgivare för sms-lån inte är skyldiga att<br />
göra någon kreditprövning. Nu uppger företagen<br />
att de gör en kreditprövning men utifrån<br />
skuldsättningen kan den inte vara tillräcklig.<br />
Om det införs krav på att kreditgivaren ska<br />
pröva konsumentens återbetalningsförmåga<br />
även när det gäller den här typen av lån<br />
kommer det att lösa en del av problemen, men<br />
vissa bekymmer kvarstår.<br />
3.3.1 Konsumentskyddet<br />
förhållandevis gott<br />
I Finansdepartementets promemoria från<br />
2005 ”Konsumentskyddet inom det finansiella<br />
området” konstateras att konsumentskyddet<br />
14 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
på det finansiella området i stort är ganska<br />
bra. Det finns både generella lagar och rörelselagar<br />
som skyddar marknaden, vilket är<br />
bra för konsumenten. Det finns tillsynsmyndigheter<br />
som bevakar området och speciallagstiftning<br />
som ger konsumenten skydd i det<br />
specifika fallet.<br />
Samtidigt finns det områden som behöver<br />
ses över, bland annat kreditprövningen. Den<br />
finns både för att skydda långivaren mot<br />
förluster och förhindra konsumenten mot<br />
överskuldsättning. Om ett företag inte gör en<br />
kreditprövning kan tillsynsmyndigheterna<br />
ingripa. Finansinspektionen kan använda<br />
näringsrättsliga åtgärder och Konsumentverket<br />
kan förelägga företaget att upphöra med<br />
att ge <strong>krediter</strong>. Båda tillsynsmyndigheterna<br />
har Allmänna råd som talar om vad som ska<br />
ingå i en kreditprövning.<br />
Idag finns ingen civilrättslig sanktionsregel<br />
för bristfällig eller utebliven kreditprövning.<br />
Däremot kan 36 § i Avtalslagen (SFS1915:218)<br />
bli tillämplig. Den innebär att om en långivare<br />
brutit mot god kreditgivningssed kan avtalet<br />
jämkas, både när det gäller betalningsskyldighet<br />
och villkor.<br />
I praktiken är det svårt att få jämkning. Hösta<br />
domstolen har i två fall, NJA 1999 s 304 och<br />
NJA 1996 s 3, kommit fram till att om en<br />
bank försummat sina skyldigheter i fråga om<br />
kreditprövning kan det endast i undantagsfall<br />
leda till att låntagaren blir fri från sin betalningsskyldighet.<br />
Med anledning av dessa två<br />
fall avslås nästan alla ärenden om jämkning i<br />
Allmänna reklamationsnämnden, ARN.<br />
3.3.2 Avslås nästan alltid i ARN<br />
Ett exempel är ARN 2008-4256, där en<br />
person som lider av psykiskt funktionshinder,<br />
depressioner och som levt på försörjningsstöd<br />
under flera år har beviljats en kredit på 20 000<br />
kronor. Hennes årsinkomst är 90 000 kronor.<br />
Annonsen var enligt henne utformad på sätt<br />
att det framstod som om kreditkontrollen<br />
var gjord. Kreditgivaren Resursbank motsatte<br />
sig yrkandet med hänvisning att hon hade<br />
bedömts kreditvärdig enligt de modeller som<br />
banken använder. Hennes begäran om jämkning<br />
avslogs av nämnden eftersom Resursbank<br />
inte haft anledning att ifrågasätta hennes<br />
kreditvärdighet.
I ett annat fall, ARN 2008-1234, avslår nämnden<br />
en begäran om avskrivning. Personen,<br />
som har en god man, har beviljats en kredit<br />
av Ikanobanken på 29 000 kronor. Personen<br />
hade redan då lån på 150 000 kronor i andra<br />
banker. På utdraget från UpplysningsCentralen<br />
om personen gick det att utläsa att det hade<br />
inkommit ett trettiotal förfrågningar under<br />
året. Den gode mannen anför att banken har<br />
fått kännedom om personens psykiska status<br />
(ADHD med mera). Banken har avstått från<br />
att spärra kreditkortet trots att den gode<br />
mannen har begärt det. Ikanobanken anför<br />
att en god man inte inskränker en persons<br />
rättshandlingsförmåga och banken får medhåll<br />
av nämnden. Nämnden är kritisk till Ikanobankens<br />
hantering, men anser inte att bankens<br />
kreditprövning skulle ha varit vårdslös. Två av<br />
ledamöterna var skiljaktiga.<br />
I ett ytterligare fall från ARN, 2009-0057, avslås<br />
en begäran om jämkning med motiveringen att<br />
personen inte lyckats visa att Entercard Sverige<br />
AB har försummat sina skyldigheter i fråga om<br />
kreditprövning i sådan grad att kredittagaren<br />
skulle befrias från betalningsskyldighet. Personen<br />
beviljas en kredit på 20 000 kronor i början<br />
av 2007. I april får personen betalningssvårigheter<br />
och blir försenad med sina betalningar.<br />
Det upprepas vid ett flertal tillfällen. Trots det<br />
beviljas personen ytterligare en kredit i oktober<br />
på 10 000 kronor. När den här krediten beviljas<br />
fanns redan tolv beviljade <strong>krediter</strong> hos nio<br />
företag på cirka 400 000 kronor. UC hade till<br />
och med hissat varningsflagg om att det fanns<br />
risk för betalningsproblem inom tolv månader.<br />
Redan 2001 hade personen fått betalningsföreläggande<br />
hos Kronofogden och under 2003<br />
hade personen svårt att betala sina skulder.<br />
Företaget har avskrivit kredithöjningen som<br />
gjordes i oktober med hänvisning till att företaget<br />
inte följt sina egna rutiner. När det gäller<br />
övriga <strong>krediter</strong> anser företaget att personen är<br />
kreditvärdig. Företaget hänvisar till att det följt<br />
Finansinspektionens Allmänna råd rörande en<br />
förenklad kreditprövning eftersom krediten<br />
uppgick till strax under ett halvt basbelopp.<br />
I början av 2007 hade personen tio beviljade<br />
<strong>krediter</strong> från åtta företag. Nämnden hänvisar<br />
till de två rättsfallen i högsta domstolen i sin<br />
motivering till avslag.<br />
3.3.3 Avrådningsskyldighet<br />
Enligt ”Konsumentskyddet inom det finansiella<br />
15 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
området” är det inte ovanligt med bristfälliga<br />
kreditprövningar. Speciellt när det gäller så<br />
kallade snabba <strong>krediter</strong>, ofta i samband med<br />
kreditköp, ”utförs kreditprövning i så begränsad<br />
form att det knappast kan anses ge en god<br />
bild av konsumentens framtida förmåga att<br />
uppfylla de förpliktelser som krediten medför<br />
för honom eller henne”.<br />
Ofta är det unga människor som skuldsätts.<br />
Avsaknaden av en tillräckligt avskräckande<br />
sanktionsregel har medfört att mindre seriösa<br />
näringsidkare brister i sin kreditprövning.<br />
”Mycket talar för att det istället behövs en<br />
regel som gör kreditgivarens rätt att få betalt<br />
för krediten beroende av att kreditgivaren gör<br />
en tillfredsställande kreditprövning”, enligt<br />
Finansdepartementets PM.<br />
Kreditgivaren har oftast ett kunskapsövertag<br />
när det gäller kreditvillkoren och därför är<br />
det inte konstigt att lägga ett större ansvar<br />
på företagen. Utredningen föreslår en avrådningsskyldighet<br />
för kreditgivaren som innebär<br />
att om krediten som företaget erbjuder inte<br />
är till nytta för konsumenten utifrån priset på<br />
krediten, konsumentens ekonomiska situation<br />
eller andra särskilda omständigheter, ska företaget<br />
avråda konsumenten från att ta krediten.<br />
Vid ett kreditköp ska också värdet beaktas på<br />
det som konsumenten köper. Har företaget<br />
inte avrått konsumenten och det finns skäl för<br />
det ska ” fordran sättas ned i den utsträckning<br />
som krävs för att krediten skall bli till rimlig<br />
nytta för konsumenten eller villkoren i övrigt av<br />
kreditavtalet jämkas i samma syfte”.<br />
Konsumenten måsta dock bära ansvar för den<br />
information som lämnas och som blir underlag<br />
för kreditprövningen.<br />
3.3.4 Bra eller dålig fordran<br />
<strong>Att</strong> Kronofogden ska låta bli att driva in<br />
fordringar, där företagen inte har gjort en tillräckligt<br />
bra kreditprövning, är en annan utväg<br />
som ofta föreslås i debatten. Den lösningen<br />
har inte fallit i god jord hos myndigheten. Jan<br />
Åkerlund på Kronofogden menar att det inte<br />
går att avgöra vad som är en ”bra” eller ”dålig”<br />
fordran. Myndigheten är verkställande och<br />
ingen domstol. ”Om myndigheten börjar göra<br />
skillnad på dem som är dumma eller snälla är<br />
man inne på en konstig väg.”
4.1 Inledning<br />
Enligt Kronofogdemyndigheten finns det när<br />
det här skrivs i november 2009 ett fyrtiotal<br />
aktörer eller företag som erbjuder så kallade<br />
sms-lån, internetlån, mobillån, etc. Marknaden<br />
är dock väldigt föränderlig, när vi började<br />
med den här granskningen i mars 2009 fanns<br />
ett trettiotal. Det som brukar känneteckna<br />
sms-lånebranschen är snabba <strong>krediter</strong> med<br />
små belopp, utan säkerhet, snabb handläggningstid<br />
och kort utlåningstid, där vissa av<br />
Konsumentkreditlagens regler inte gäller. För<br />
att Kronofogden ska känna till företaget krävs<br />
att det har lämnat in ett betalningsföreläggande<br />
när kredittagare inte kan betala. Även<br />
om företaget låter ett inkassoföretag driva<br />
in fordran istället, vilket inte är ovanligt på<br />
den här marknaden, kan myndigheten se<br />
vem avsändaren är. Säljs fordran däremot till<br />
ett annat företag syns inte de obetalda lånen<br />
lika tydligt i myndighetens statistik. <strong>Att</strong> sälja<br />
vidare är heller inte ovanligt.<br />
Marknaden för sms-lån har exploderat sedan<br />
mars 2006, då kreditgivaren Mobillån, som<br />
då hette Short Money Service Scandinavia,<br />
introducerade sina första sms-lån. Fenomenet<br />
med att erbjuda små <strong>krediter</strong> under kort tid<br />
hade startat något år tidigare i Finland.<br />
Från noll företag till fyrtio på tre och ett<br />
halvt år är en snabb utveckling. I en artikel<br />
i Svenska Dagbladet den 26 juni 2006 säger<br />
Short Money Service Scandinavias vd ”Vi<br />
har lånat ut cirka 15 miljoner kronor och har<br />
låneansökningar på 50 miljoner kronor. Det här<br />
är helt enkelt en bra affärsidé. Vi riktar oss till<br />
de som andra inte vill ha som kunder, vi har<br />
hittat en egen nisch”.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har inte haft möjlighet<br />
att kontrollera företagens omsättning och<br />
vinst. Medierna har dock skrivit om branschens<br />
omsättning. Enligt en artikel i Expressen<br />
den 27 augusti 2009 gjorde Folkia en vinst<br />
på sex miljoner kronor under 2008, Ferratum<br />
Sweden AB 5 miljoner kronor, SMS Kredit<br />
Skandinavium AB 4,4 miljoner kronor, IPP<br />
16 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
4. Företagen och<br />
marknadsföringen<br />
Sweden AB 376 208 kronor, Easy Investment<br />
Nordic 278 000 kronor och Meddelandelån<br />
2,83 miljoner kronor. Mobillån är det enda<br />
av de redovisade företagen som gör en förlust<br />
med 12,2 miljoner kronor. Företaget har dock<br />
tillgångar på 28,3 miljoner kronor och gjorde<br />
en vinst på 5,5 miljoner kronor 2007.<br />
4.1.1 Företagens webbplatser<br />
När <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> under april och<br />
maj 2009 granskade lånemarknadsföring<br />
på nätet hittade vi trettio webbplatser som<br />
tillhandahöll små<strong>krediter</strong> som kan gå under<br />
benämningen sms-lån. Det är långt ifrån alla<br />
aktörer på marknaden och de företag som<br />
hittades får utgöra exempel på hur marknaden<br />
ser ut och hur förtagen arbetar.<br />
Vi hittade företagen genom att söka på nätet<br />
med ord som lån, <strong>krediter</strong>, snabba <strong>krediter</strong>,<br />
betalningsanmärkningar med mera. Vi<br />
använde framförallt sökmotorn Google,<br />
men vi hittade också företag på olika typer<br />
av tips- eller förslagssidor. De kommentarer<br />
och slutsatser som vi kommer fram till i den<br />
här texten härrör sig alltså från uppgifter<br />
från april och maj. I vissa fall har vi kontrollerat<br />
uppgifterna senare men det har kanske<br />
handlat om att kontrollera uppgifter som var<br />
oklara. När webbsidor skrivits ut kom inte<br />
all information med. I vissa fall hade informationen,<br />
layouten, priserna eller villkoren<br />
förändrats, i många fall var uppgifterna<br />
densamma. Marknaden är oerhört föränderlig<br />
och det som kommer fram angående specifika<br />
företagsuppgifter får betraktas som ögonblicksbilder,<br />
som stickprov. Det är inte möjligt<br />
att hela tiden uppdatera uppgifterna.<br />
4.1.2 Andra typer av snabba <strong>krediter</strong><br />
När <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> sökte på internet<br />
fann vi även andra kreditgivare som erbjöd<br />
<strong>krediter</strong> med högre belopp, ända upp till<br />
350 000 kronor utan säkerhet hittades. Vi<br />
har även tittat på den här typen av <strong>krediter</strong>,<br />
men inte lika ingående som vi granskat<br />
företagen och marknadsföringen på smslånemarknaden.<br />
Det är inte bara de små lånen
som marknadsförs under begreppet snabba<br />
<strong>krediter</strong> och det är alltså i dag möjligt för en<br />
konsument att snabbt och lätt klicka sig fram<br />
till ett inblancolån på 350 000 kronor.<br />
4.1.3 Intervjuer med företagen<br />
I samband med att <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
samlade in information och marknadsföring<br />
mailade vi också runt till de olika företagen<br />
och bad att få ställa frågor angående smslånen<br />
och snabba <strong>krediter</strong>. Samma förfrågan<br />
har också skickats till de flesta andra kreditföretag<br />
som erbjuder <strong>krediter</strong> utan säkerhet på<br />
nätet. I vissa fall ringde vi till företagen.<br />
Vi ville ställa frågor om marknadsföringen,<br />
vad lånen kostade, om företagen tyckte att<br />
de var återhållsamma och måttfulla i sin<br />
reklam, vad god kreditgivningssed betydde<br />
för dem och vad företagen tyckte om debatten<br />
med mera. En del av informationen fanns<br />
på företagens webbplatser, men för att få en<br />
bättre bild av hur kreditföretagen arbetar ville<br />
vi göra de här intervjuerna.<br />
<strong>Att</strong> komma i kontakt med företagen var emellertid<br />
lättare sagt än gjort. Det går på några<br />
minuter att få en kredit men inte att få svar på<br />
ett mail. De flesta företag har fortfarande inte<br />
svarat. Några svarade att de inte ville ställa<br />
upp, dock utan att motivera varför. Ytterligare<br />
några uppgav att de ville svara på frågorna<br />
men när det väl blev dags fick vi aldrig några<br />
svar.<br />
Av alla företag som <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
kontaktade var det bara tio företag som<br />
ställde upp, sju sms-låneföretag och tre andra<br />
kreditföretag. Sms-låneföretagen var Expresslån,<br />
Ferratum, Folkia,( som också svarade på<br />
frågor om Kredit 365), Luckyloan, Nanokredit,<br />
Netlender och Weblån. Övriga kreditföretag<br />
var Resursbank, både för privatlån och<br />
<strong>krediter</strong> i butiker men två personer intervjuades,<br />
Sevendays och Thorn. Med Thorn gjordes<br />
ingen muntlig intervju utan företaget svarade<br />
skriftligt på frågorna.<br />
De företag som tog sig tid och svarade gav ofta<br />
väldigt uttömmande svar på frågorna, många<br />
verkade engagerade och hade uppenbarligen<br />
tänkt igenom sina ståndpunkter.<br />
Intervjuerna ger en bild om vad vissa företag<br />
tycker. Sms-låneföretagens svar skiljer sig från<br />
17 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
de övriga kreditgivarnas. Företagens svar är<br />
invävda i den nedanstående texten men finns<br />
också med i andra delar av rapporten.<br />
4.2 Sms-låneföretagen<br />
4.2.2 Sammanfattning<br />
Här nedan redovisar <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> de<br />
iakttagelser som gjorts i samband med intervjuerna<br />
av företagen och när vi studerande de<br />
trettio webbplatserna. Först kommer en kort<br />
sammanfattning:<br />
• I vissa fall har företagen flera webbplatser.<br />
• Väldigt få företag ville svara på våra frågor.<br />
Få företag svarade via e-post.<br />
• Många företag har snarlika namn, vilket är<br />
förvillande på många sätt.<br />
• De flesta lyfter fram hur enkelt det går att<br />
låna och hur snabbt låntagaren har pengarna<br />
på kontot.<br />
• Många av företagen lyfter fram att ett<br />
snabbt lån kan lösa ett ekonomiskt<br />
problem.<br />
• Företagen erbjuder <strong>krediter</strong> från 500<br />
kronor till 1 000 kronor.<br />
• För att få låna måste kredittagaren nästan<br />
alltid betala en avgift. Den här avgiften<br />
skiljer sig mellan de olika lånen. <strong>Att</strong> låna<br />
1 000 kronor kan variera mellan 200 och<br />
550 kronor. Förutom en avgift tillkommer<br />
nästan alltid en ytterligare avgift för sms<br />
eller för ansökningen.<br />
• Det är svårt att jämföra lånen med<br />
varandra. En del företag uppger att de<br />
har de lägsta avgifterna men eftersom de<br />
flesta företag inte anger effektiv ränta så<br />
är det svårt att få veta. Och så länge det<br />
inte finns några krav på att den effektiva<br />
räntan måste anges kan konsumenten inte<br />
jämföra de olika lånen och därför kan man<br />
inte heller göra det bästa valet.<br />
• En del företag anger den effektiva räntan<br />
men det är svårt att se om allt är medräknat,<br />
dessutom använder vissa företag ett<br />
eget sätt att räkna ut den effektiva räntan,<br />
vilket kan bli vilseledande.<br />
• Informationen är väldigt tydligt när det<br />
gäller hur man lånar.<br />
• Företagen uppger att de inte ställer några<br />
obehagliga frågor.<br />
• Företagen framställer sig ofta som någon<br />
sorts ”vän” eller en välgörare. De uppger<br />
att de är bättre än vanliga banker.<br />
• Informationen är tydlig om återbetalningstiden<br />
och kostnader.
• Informationen är tydlig om att företagen<br />
polisanmäler alla former av bedrägerier.<br />
• Val av formuleringar antyder att företagen<br />
vet att de har att göra med människor som<br />
har svårt att betala igen.<br />
• På lite mer undangömda platser har några<br />
företag varningar om lånen.<br />
• Lånen är dyra. Tidningen Affärsvärlden<br />
gjorde 2008 en sammanställning av ett<br />
antal sms-lån och tidningen kom fram till<br />
att den raka räntan låg mellan 243 procent<br />
till 541 procent. Den effektiva räntan låg<br />
från 792 procent till 18 228 procent.<br />
• Några företag accepterar betalningsanmärkningar,<br />
men inte alla.<br />
• Alla företagen uppgav att de gjorde någon<br />
form av kreditprövning.<br />
4.2.3 Ett företag, flera webbsidor<br />
Vissa av sidorna/webbplatser som vi hittade<br />
tillhör samma företag. Folkia är ett exempel<br />
på företag som erbjuder <strong>krediter</strong> både via<br />
webbplatsen Folkia och via webbplatsen<br />
Kredit365. Förutsättningarna för att få en<br />
kredit är olika, till exempel accepterar Folkia<br />
inte betalningsanmärkningar och ställer fler<br />
krav än vad går att utläsa att Kredit365 gör.<br />
Den sistnämnda har tidigare haft en sida som<br />
gick under namnet Lilla hjälpen men den är<br />
enligt webbplatsen inte längre tillgänglig. En<br />
annan webbplats som länkar vidare till Folkia<br />
är Shakti. Den anger andra typer av summor<br />
och kostnader men för att ansöka länkas<br />
besökaren vidare till Folkia.<br />
IPP Sweden är ett annat företag som har flera<br />
webbplatser. Kundfinans, Smsfinans, lån123,<br />
Fastloan.se och Sverigelanet ägs alla av IPP<br />
Sweden AB. Smsfinans ägdes av företaget<br />
Privatfinans Norden AB, men övergick till<br />
IPP. Enligt Kronofogden hade företaget IPP<br />
Sweden AB i början ett fyrtiotal webbplatser.<br />
Företaget Mobillån, som var först på marknaden,<br />
ingår i dag i Mobilkoncernen tillsammans<br />
med Netto Finans och Sms Kredit, som<br />
alla erbjuder sms-lån.<br />
Av de företag som vi intervjuade var det bara<br />
Folkia och Expresslån som hade flera webbplatser,<br />
alla andra företag arbetade bara med en<br />
hemsida och ett företag, enligt egna uppgifter.<br />
4.2.4 Snabbt och lätt<br />
Den konsument som behöver ett litet och<br />
18 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
snabbt lån har i dag inga större problem<br />
att hitta en kreditgivare. Internet vimlar av<br />
erbjudande och den som behöver ett ”quick<br />
fix” kan låna pengar via sms, internet eller<br />
genom att ringa.<br />
Många av namnen på webbplatserna är<br />
snarlika och det är väldigt lätt att blanda ihop<br />
dem. De flesta lyfter fram att det är enkelt att<br />
låna och att man snabbt har pengarna på kontot.<br />
Om informationen skulle vara undermålig<br />
på något sätt så gäller det inte hur konsumenten<br />
går till väga för att låna, instruktionerna<br />
är väldigt tydliga och beskrivs som hur enkelt<br />
som helst, med några enkla knapptryckningar.<br />
<strong>Att</strong> det är lätt att låna går<br />
inte att ta miste på, enligt<br />
uppgifterna på webbplatserna.<br />
”Du ansöker om ett<br />
smslån i tre enkla steg”,<br />
enligt Smskontanter.<br />
”Så här enkelt ansöker<br />
du”, skriver Luckyloan.<br />
Dessutom får besökaren<br />
ofta veta att inga obehagliga<br />
frågor kommer<br />
att ställas. Nordenlanet<br />
är ett exempel på företag<br />
som poängterar att det<br />
inte ställer några jobbiga<br />
frågor. ”Vi bryr oss inte<br />
om vad du använder pengarna till”, skriver<br />
någon annan. “Du bestämmer själv vad du<br />
ska använda pengarna till” enligt Ja-låns<br />
webbplats.<br />
Visst kan det upplevas skönt för många<br />
konsumenter att ingen ställer några frågor<br />
om vad pengarna ska användas till. Men<br />
det opersonliga förfarandet, det vill säga att<br />
konsumenten inte möter kreditgivaren, gör<br />
kanske att personen inte har samma respekt<br />
för att det faktiskt är en handling som kan<br />
få konsekvenser för ekonomin. <strong>Att</strong> det är ett<br />
åtagande som konsumenten tar på sig.<br />
Snabbheten är något som ständigt lyfts fram<br />
på de webbplatserna. Många företag trycker<br />
på att ett snabbt lån kan lösa ett tillfällig<br />
ekonomisk svacka. ”När pengarna verkligen<br />
behövs, då kan du lita på Ja-lån.” eller ”Smslån<br />
eller mobillån – ett enkelt sätt att förstärka<br />
din kassa.” Smsfinans skriver: ”Smslån – när<br />
du behöver pengar snabbt.” Mobillån betonar:
”Hos Mobillån Sverige<br />
AB kan du snabbt låna<br />
pengar direkt till ditt<br />
konto.” De fortsätter<br />
med: ”Vi vet att i en<br />
snabb värld krävs<br />
snabba beslut och<br />
vi tillhandahåller<br />
därför möjligheten för<br />
dig att ta ett snabbt<br />
lån”. Företaget Pengos<br />
Minilån skriver<br />
”Minilånet som ger dig<br />
1 000, 2 000 eller 3 000<br />
kronor Låna under 30<br />
dagar, pengar betalas<br />
ut direkt.” Smsprivatkredit skriver på sin<br />
webbplats ”Smslån Snabblån När du behöver<br />
pengar snabbt!” Vissa av företagens namn och<br />
webbplaster förstärker känslan av snabbhet:<br />
Expresskredit, Expresslån, Easykredit, Fastloan<br />
– detta dämpar inte precis intrycket av att det<br />
här en verksamhet som går snabbt och lätt!<br />
Hur snabbt går det då att få ut kontanter? Alla<br />
de undersökta företagen visar på ett eller annat<br />
sätt att det går fort. Många företag skriver till<br />
exempel att låntagaren har pengarna på kontot<br />
omgående. Fastloan säger att kredittagaren<br />
har pengarna 15 minuter efter beviljande om<br />
personen ansökt före klockan 13. En del av<br />
företagen skriver att låntagaren kan komma<br />
in med ansökningar dygnet runt. Om det<br />
innebär att konsumenten också kan få ut<br />
pengarna på natten framgår inte alltid tydligt<br />
av informationen. Många företag skriver att de<br />
behandlar ansökningarna under öppettiderna.<br />
Ett förslag som har framförts i debatten för att<br />
hindra skuldsättning är att det ska finnas en<br />
viss väntetid mellan ansökning och utbetalning,<br />
en så kallad ”cooling off-period”, så att<br />
kredittagaren till exempel inte kan vara berusad<br />
eller på annat sätt inte vid sina sinnens fulla<br />
bruk när han eller hon får ut pengarna. Vissa<br />
som sitter fast i ett spelmissbruk har vittnat om<br />
att de har tagit lån när de har varit mitt uppe<br />
i sitt spelande. Om det redan finns en sådan<br />
väntetid i praktiken är alltså svårt att veta men<br />
att bromsa upp processen skulle nog hindra<br />
ett och annan skuldsättning genom att ge<br />
utrymme för betänketid.<br />
De intervjuade företagen gav olika besked om<br />
huruvida en eventuell förskjutning mellan<br />
19 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
ansökan och utbetalning skulle ha någon<br />
effekt, det vill säga dämpa lusten att låna.<br />
Några trodde att det skulle påverka, andra<br />
trodde inte skulle ha någon betydelse alls.<br />
Ferratum svarade: ”Det kommer att påverka<br />
företagen men möjligheten att låna pengar<br />
snabbt kommer alltid att finnas kvar.” Några<br />
företag hade en viss förskjutning mellan<br />
ansökan och utbetalning redan i dag eftersom<br />
de trodde att en sådan förskjutning skulle<br />
krävas i framtiden.<br />
4.2.5 Välgörenhet och din vän<br />
Ibland beskriver sig företagen som ”underdog”<br />
eller som ett mycket bättre alternativ till vanliga<br />
banker. Till exempel skriver företaget Nanokredit<br />
på sin sida ” Vi är ingen bank utan vill vara<br />
nytänkande, flexibla och kundorienterande.”<br />
Företaget skriver också att de erbjuder finansiella<br />
tjänster utan krångel och onödig administration,<br />
som det finns ett behov och som saknas<br />
på marknaden. Det ska också kännas tryggt och<br />
enkelt att vara kund hos företaget.<br />
Företagen förmedlar ibland en känsla av att de<br />
nästan sysslar med välgörenhet. Till exempel<br />
skriver Luckyloan: ”Ibland kan ett oväntat<br />
behov av pengar uppstå just då utgifterna är<br />
som störst. Då ger Lyckoloan dig en möjlighet<br />
att mot avgift få tillgång till en mindre summa<br />
under en kortare tid.” En liknande formulering<br />
har Folkia med bild på någon ansvarig i<br />
företaget som säger: ”Välkommen till Folkia!<br />
Vi finns här för att hjälpa dig med dina<br />
vardagliga ekonomiska behov.” De fortsätter<br />
texten med att företaget inte är någon vanlig<br />
bank utan att de välkomnar alla som kunder,<br />
oavsett din bakgrund eller hur mycket pengar<br />
du har. Just att använda namnet Folkia ger just<br />
associationer till att den är en vän av folket,<br />
en bank för alla. Färgerna de använder är röda<br />
och det skulle väl också kunna associeras med<br />
arbetarrörelsen och folkhemmet vilket för en<br />
del står för något som är på de svagas sida.<br />
Easycredit har ett annat exempel som förstärker<br />
känslan av välgörenhet, att företaget<br />
som flera andra företag ofta skriver: ”<strong>Att</strong> ta<br />
ett snabblån ska inte behöva vara så svårt när<br />
man behöver dryga ut månadens kassa. Det<br />
är bl.a. då Easycredits microlån kan komma<br />
väl till pass - till ett mycket förmånligt pris.”<br />
Kredit 365 erbjuder ”Smslån för alla” och<br />
Smsfinans ”Vi jobbar för dig”.
Tilltalet gör att besökaren invaggas i tron att<br />
det handlar om en kompis eller någon som kan<br />
vara en räddare i nöden. För den som kanske är<br />
i desperat behov av pengar kan ett sådant här<br />
sätt att bli tilltalad faktiskt vara lockande.<br />
Trots att produkten bara funnits en förhållandevis<br />
kort tid vill några slå mynt av att<br />
de är experter sedan länge, ungefär som en<br />
gammal trotjänare, allt för att inge förtroende.<br />
Smsfinans skriver: ”När du lånar hos oss<br />
kan du med trygghet veta att Du blir bemött<br />
av en kreditgivare med lång erfarenhet av<br />
människors behov av snabb hjälp vid tillfällig<br />
likvidbrist. Vi kan mobillån.”<br />
Mobillån som introducerade lånen skriver:<br />
”Mobillån var först i Sverige med att erbjuda<br />
konsumenter mikrolån genom sina mobiltelefoner.<br />
Vi besitter därför den bredaste<br />
erfarenheten och de djupaste kunskaper inom<br />
SMS lån. Vi har sedan 2006 förmedlat små lån<br />
till nöjda kunder och allt fler inser fördelarna<br />
med att snabbt kunna låna pengar.”<br />
4.2.6 Leva över sina tillgångar<br />
Det är inte alltid det handlar om en tillfällig<br />
ekonomisk förstärkning. Smskontanter<br />
skriver: ”Kanske vill du göra en efterlängtad<br />
resa, laga bilen eller göra en investering? Då<br />
kan vårt smslån vara lösningen för dig. Det är<br />
tryggt, snabbt och anonymt.” Ibland handlar<br />
det om att unna sig, slå till och göra det roliga.<br />
Nordenlanet har följande formulering: ”Det<br />
är den 25:e i månaden och pengarna är redan<br />
slut. Dina vänner är ute och roar sig medan du<br />
sitter hemma och ser på TV:n. Pantat stereon<br />
för att täcka hyran? Käkat nudlar i en vecka?<br />
Låter det bekant?”<br />
Den här reklamen som Nordenlandet har på<br />
sin hemsida uppmanar folk att strunta i sina<br />
trista liv och leva loppan. Inget fel med det<br />
kanske, men nyckeln kommer i nästa bildruta:<br />
”Vi har lösningen! På ett enkelt och anonymt<br />
sätt kan du låna 1 000, 2 000 eller 3 000 genom<br />
din mobiltelefon. Vi begär ingen säkerhet,<br />
och ställer inga jobbiga frågor om hur du har<br />
tänkt spendera pengarna. Vi litar på dig och<br />
tror att du kan hantera pengarna själv.”<br />
I sista bildrutan uppmanas man att skicka in<br />
sin ansökan på en gång och inom kort. Frågan<br />
20 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
är om de här formuleringarna lever upp till<br />
vad som lagen kräver. <strong>Att</strong> uppmana någon att<br />
leva över sina tillgångar för att lösa en trist<br />
situation kan knappast betraktas som återhållsamt<br />
och måttfullt.<br />
4.2.7 Varnar för sms-lånen<br />
I den framträdande informationen, det<br />
vill säga den som först möter besökaren på<br />
webbplatsen, finns inget som varnar för den<br />
här typen av <strong>krediter</strong> eller att det här är ett<br />
ekonomiskt åtagande som kan få konsekvenser.<br />
Däremot står det tydligt på många sidor<br />
att företagen polisanmäler alla former av<br />
bedrägeri.<br />
Informationen om återbetalningstiden är<br />
väldigt tydlig. På nästan alla webbplatser står<br />
det att lånet ska vara återbetalt inom trettio<br />
dagar. Det framgår också att det inte kommer<br />
att finnas någon möjlighet till uppdelning<br />
när låntagaren ska betala tillbaka. Den här<br />
informationen ger dubbla signaler, å ena<br />
sidan framhåller företagen att det är en liten<br />
summa. Å andra sidan andas informationen<br />
att det finns låntagare som kommer att få<br />
problem även med en så här liten summa.<br />
Annars skulle företagen inte ha med den här<br />
informationen. Det finns andra exempel som<br />
antyder att företagen vet att många av deras<br />
kunder kan få problem att betala tillbaka.<br />
Det handlar om val av formuleringar som<br />
företagen inte skulle använda om de inte visste<br />
att kunden inte kunde betala. Till exempel<br />
skriver Folkia under Vanliga frågor: ”Om<br />
jag betalar ett lån, hur lång tid tar det innan<br />
jag kan låna igen?” Svar: ”Registreringen av<br />
betalning tar cirka fyra dagar, vid betalning på<br />
inkasso upp till två veckor.” Ett annat exempel<br />
från Lyckoloan under Återkommande frågor:<br />
”Hej! Varför beviljades jag inget Luckyloan?”<br />
Företaget svarar: ”Ett tidigare beviljat Luckyloan<br />
är obetalt eller har ännu inte bokförts i<br />
vårt faktureringssystem.”<br />
Någonstans sänder företagen dubbla budskap.<br />
Å ena sidan bygger företagen upp bilden av att<br />
de riktar sig till någon som bara behöver en<br />
tillfällig förstärkning i kassan. Å andra sidan<br />
finns det skrivningar som gör att läsaren kan<br />
ana att man faktiskt vänder sig till sådana som<br />
kanske inte alltid kan eller vill betala i tid. För<br />
att ta bort alla misstankar om att företagen<br />
vänder sig till en grupp som inte alltid har
så bra betalningsförmåga skriver Nanokredit<br />
följande: ”Det är viktigt att poängtera att<br />
kundsegmentet inte är de betalningssvagaste,<br />
då en för produktsegmentet skräddarsydd<br />
kreditupplysning görs för att säkerhetsställa<br />
betalningskapacitet. Våra produkter riktar sig<br />
till alla som av olika orsaker är i behov av ett<br />
mindre kapital under en kortare period och<br />
som vill ha en tydlig total kostnad för detta”.<br />
Det finns dock några företag som på vissa lite<br />
mer undangömda sidor lyfter ett varnande<br />
finger för att låntagaren inte ska använda<br />
företagens <strong>krediter</strong> alltför ofta. Till exempel<br />
svarar Kundfinans på sin Fråga & Svar-sida på<br />
frågan: ”Jag vill låna men vet inte om jag kan<br />
betala tillbaka?” – ”Då skall du avstå från att<br />
ansöka om ett lån. Smslån och andra typer av<br />
snabblån kan skada din ekonomi.”<br />
Expresslån skriver på sin webbplats att Smslån<br />
inte är tänkt för att försvåra en persons<br />
privatekonomi. Ett smslån ska man ta bara<br />
man behöver ett snabbt lån tillfälligt och ska<br />
inte sökas om man vill försöka reda upp sin<br />
ekonomi. Netlender ger några goda råd om<br />
när korttidslån inte är okej och ger tips på<br />
vad man kan spara in på. Till exempel att<br />
låta bilen stå, ta med lunch till jobbet, betala<br />
räkningar i tid.<br />
Det är bra att företagen har den här typen av<br />
information, men eftersom den oftast är bland<br />
undersidorna eller undanstoppad så är den<br />
inte så synlig på webbplatsen. Risken finns<br />
också att den här typen av information ökar<br />
känslan av att företaget tar ett större ansvar än<br />
vad det faktiskt gör. Upplevelsen av att företaget<br />
är min vän och förtrogne kan förstärkas<br />
med sådana här formuleringar.<br />
4.2.8 Kostnader och jämförelse<br />
Information om kostnaderna för lånen är<br />
oftast väldigt tydlig, uppgifterna finns oftast<br />
på den första sidan på webbplatsen. Här<br />
framgår det klart och tydligt vilka summor<br />
som kreditgivaren erbjuder och vad lånen<br />
kostar under trettio dagar, vilket är den<br />
vanligaste lånetiden. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
hittade <strong>krediter</strong>bjudanden från 500 kronor till<br />
10 000 De vanligaste summorna ligger mellan<br />
1 000 kronor och 4 000 kronor. Ofta erbjuder<br />
kreditgivarna lägre summor vid första krediten<br />
och om låntagaren sköter sig får denne<br />
21 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
låna mer. <strong>Att</strong> ha en sådan formulering tyder<br />
också på att företagen är medvetna om att de<br />
har att göra med dem som har svårt att betala<br />
tillbaka. I vissa fall får konsumenten en lägre<br />
avgift vid det lägre lånet, men inte alltid.<br />
För att få låna kräver kreditgivarna alltså en<br />
avgift och ingen ränta. Ibland specificeras<br />
avgiften och då ingår ibland en ränta. Den här<br />
avgiften skiljer sig mellan de olika företagen.<br />
Kostnaden för att låna 1 000 kronor kan<br />
variera mellan 200 kronor till 550 kronor.<br />
Förutom en avgift tillkommer nästan alltid<br />
en ytterligare avgift för sms eller för ansökningen.<br />
Den får konsumenten antagligen<br />
betala oavsett om denne beviljas ett lån eller<br />
inte. Huruvida konsumenten får betala en<br />
extra avgift framgår inte alltid av informationen.<br />
Informationen om den här avgiften är<br />
ofta skriven med liten text. Det här är första<br />
fallgropen för den som vill vara en medveten<br />
konsument och jämföra lånen med varandra.<br />
Det finns många olika webbsidor som uppger<br />
att de jämför de olika lånen mellan varandra,<br />
men som konsument vet man inte om alla<br />
kostnader är medräknade vid dessa jämförelser.<br />
En del företag skriver att de har de lägsta<br />
avgifterna men eftersom de flesta inte anger<br />
effektiv ränta så är det i princip omöjligt att få<br />
information om att det faktiskt är så.<br />
Ibland kan det se ut som att själva lånet är lågt<br />
men då kan det tillkomma kostnader. Företaget<br />
Femhundringen.nu uppger på sin webbplats<br />
att krediten nästan är gratis. Men att låna<br />
femhundra av företaget i 20 dagar innebär<br />
att låntagaren måste betala en aviavgift på 35<br />
kronor och sedan tillkommer en sms-avgift<br />
på 39 kronor. Det är en summa på 73 kronor,<br />
vilket är ganska mycket mer än gratis om man<br />
tänker på den lilla lånesumman och den korta<br />
lånetiden. På webbplatsen förklarar företaget<br />
hur lånet kan vara ”nästan gratis”. Det kan det<br />
eftersom ”Vi tjänar små summor på många<br />
lån i de administrativa delarna av reskontraprocessen”.<br />
Det här inte bara antyder att<br />
företaget är väl medvetet om att det lånar ut<br />
till dem som inte alltid kan betala tillbaka.<br />
Normalt sett måste kreditgivare alltid ange<br />
den effektiva räntan men den här typen av<br />
små lån är undantagen från det kravet. Därför<br />
behöver inte den effektiva räntan anges men<br />
några få kreditgivare gör det ändå.
Netlender, Folkia och Kredit365 är exempel<br />
på företag som har valt att ange den effektiva<br />
räntan på sin första sida, Folkia har en<br />
hänvisning från första sidan. Nästan alla IPP<br />
Swedens företag anger den effektiva räntan,<br />
men inte på första sidan och troligen är inte<br />
sms-avgiften inräknad, vilken i vissa fall är på<br />
50 kronor. När det gäller de här små lånen får<br />
även en sådan här till synes liten summa en<br />
stor betydelse på den effektiva räntans storlek.<br />
PengosMinlån anger också den effektiva<br />
räntan men inte på första sidan, utan på en<br />
undersida till kundservice. Troligen är heller<br />
inte sms-avgiften medräknad.<br />
Risicum och Smskontanter<br />
anger<br />
också den effektiva<br />
räntan, men har<br />
anammat ett annat<br />
sätt att räkna ut den<br />
effektiva räntan än<br />
den gängse metoden.<br />
I Finland har vissa<br />
företag antagit ett<br />
annat sätt att räkna.<br />
Det är förvirrande<br />
för konsumenten att<br />
använda en annan<br />
metod än den som andra företag använder<br />
och som är den vedertagna. Det försvårar för<br />
konsumenten att jämföra lånen med varandra.<br />
Frågan är om det inte till och med är direkt<br />
vilseledande att använda ett annat sätt än det<br />
vedertagna att räkna ut den effektiva räntan<br />
och ändå kalla summan för effektiv ränta.<br />
Vissa företag framför kritik mot att använda<br />
effektiv ränteberäkning på de här små lånen<br />
som löper under så kort tid, eftersom formeln<br />
för den effektiva räntan har utgått från lån<br />
som tas under längre tid. Det är möjligt att det<br />
är orättvist, men så länge det inte finns någon<br />
annan vedertaget sätt kan företagen inte<br />
uppfinna sina egna metoder.<br />
Ferratum lånar ut 500 till 10 000 kronor. Första<br />
gången man lånar får man bara låna upp<br />
till 2 000 kronor, vid andra lånet maximalt<br />
3 000 kronor. Först vid fjärde lånet får man<br />
låna 10 000 kronor. Avgifterna varierar mellan<br />
det första och fjärde lånet. <strong>Att</strong> inte låna ut<br />
det största lånet första gången och ta ut olika<br />
avgifter är inget ovanligt i branschen. Fer-<br />
22 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
ratum följer lagen när företaget inte anger den<br />
effektiva räntan för de större lånen eftersom<br />
lånetiden inte är längre än tre månader. När<br />
Ferratum lånar ut de större summorna delar<br />
företaget upp återbetalningen vid flera tillfällen<br />
(två eller tre).<br />
Sammanfattningsvis kan man säga att så länge<br />
det inte finns några krav på att den effektiva<br />
räntan ska anges så kan konsumenter inte<br />
jämföra de olika lånen med varandra och<br />
därför kan konsumenten inte heller göra det<br />
bästa valet. Som det nu ser ut så anger företagen<br />
sällan den effektiva räntan och när de<br />
gör det så använder de den på olika vis. Några<br />
företag tar inte ut en extra ansökningsavgift<br />
men i vissa fall sammanfaller det med att det<br />
kostar 9 kr/minuten att ringa till företaget.<br />
4.2.9 Mer om avgifterna<br />
Ofta framställer företagen de här lånen som<br />
billiga och ibland lyfts det fram att de är<br />
räntefria. För en liten summa får konsumenten<br />
tillgång till en liten kredit. Som ovan<br />
redovisats framställer sig många företag som<br />
välgörare. Men de här <strong>krediter</strong>na är inte<br />
förmånliga. Det räcker bara att titta på hur<br />
mycket kredittagaren får betala för att se att<br />
det inte är några billiga <strong>krediter</strong>. Kundfinans<br />
tar ut en avgift på 900 kronor, i den ingår uppläggningsavgift<br />
760 kronor, räntebelopp 100<br />
kronor och aviavgift 40 kronor, för att låna<br />
4 000 kronor. Det innebär en effektiv ränta på<br />
1 042 procent, enligt företagets egna uppgifter<br />
och då är troligen inte den extra avgiften för<br />
att söka lånet inräknad. Folkia tar ut en avgift<br />
på 475 kronor för ett lån på 4 000 kronor. Det<br />
innebär enligt företaget en effektiv ränta på<br />
144,5 procent. Folkia säger att företaget inte<br />
tar ut några extra avgifter.<br />
Tidningen Affärsvärlden gjorde 2008 en<br />
sammanställning av ett antal sms-lån, (de<br />
här uppgifterna användes sedan i en annons<br />
från Kronofogden), och kom fram till att den<br />
raka räntan låg mellan 243 procent och 541<br />
procent. Den effektiva räntan låg från 792<br />
procent till 18 228 procent.<br />
Många har under åren ifrågasatt om inte de<br />
här avgifterna är ocker. Konsumentverket<br />
anmälde Mobillåns avgifter för ocker till<br />
åklagare, som valde att inte ta upp fallet.<br />
Lagstiftningen är otydlig på området.
Oftast skyltar företagen inte med att lånen är<br />
dyra, men företaget Kundfinans skriver på sin<br />
webbplats: ”Smslån är ett dyrt lånealternativ,<br />
men en tydlig låneprodukt jämfört med<br />
bankernas.” Det här ett ytterligare exempel<br />
på att företagen vill bli betraktade som<br />
”underdog” – vi, företaget och låntagaren, mot<br />
etablissemanget.<br />
Men att företagen skulle ha något ansvar<br />
för de höga kostnaderna har avfärdats de<br />
få gånger de hörts i debatten. I en intervju i<br />
Ica-kuriren 42/08, där tidningen refererar till<br />
den höga effektiva räntan, svarar Lars Hjort,<br />
styrelseledamoten i företaget Ipp Sweden<br />
som bland annat äger Kundfinans: ”Ingen är<br />
tvingad att låna hos oss”.<br />
Ett företag har dock dåligt samvete. I samma<br />
artikel svarar Thomas Östensson som bland<br />
annat driver Femhundringen.nu: ”Ja, jag är<br />
själv skuldsatt. Jag vet alltså hur det känns och<br />
slänger inte iväg folk till Kronofogden som köttben<br />
till vargarna. Utan det är med en klump<br />
i halsen varje månad”. Det uttryckliga dåliga<br />
samvetet har dock inte hindrat företaget från<br />
fortsatt verksamhet utan det forsätter att tjäna<br />
pengar på den så kallade reskontraprocessen.<br />
Huruvida företagen faktiskt har rätt att ta ut<br />
den här avgiften har varit uppe till diskussion<br />
ända sedan lånen introducerades. Enligt<br />
Konsumentkreditlagen ska låntagaren betala<br />
en avgift utöver ränta endast om avgiften<br />
kan härledas till själva lånet. Det kan vara en<br />
uppläggningskostnad, värderingskostnader av<br />
säkerheten med mera. Vad som inte får räknas<br />
in är kostnader för allmän administration.<br />
Syftet med regeln är att begränsa möjligheten<br />
att ersätta ränta med avgifter eftersom det<br />
försvårar för konsumenten att bedöma den<br />
verkliga kostnaden. Konsumentverket har<br />
hävdat att den avgift som företagen tar ut<br />
inte har med lånen att göra. 2008 fick Konsumentverket/KO<br />
rätt mot företaget Mobillån<br />
i Marknadsdomstolen. Domstolen höll med<br />
Konsumentverket/KO och menade att de kostnader<br />
som förtaget tog ut som avgift inte var<br />
hänförliga till lånet. Domen var förenad med<br />
vite och eftersom Mobillån inte följde domen<br />
stämde KO företaget vid tingsrätt. I oktober<br />
kom tingsrätten med domen och den går<br />
helt på KO:s linje. Bolaget ska betala 750 000<br />
kronor i vite.<br />
23 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Konsumentverket har också stämt företaget<br />
Ferratum och vill att Marknadsdomstolen förbjuder<br />
företaget att ta ut avgifter för kostnader<br />
för upplåning, fakturering, kreditprövning,<br />
lokaler med mera. Precis i slutet av arbetet<br />
med vår rapport kom domen. Marknadsdomstolen<br />
förbjuder Ferratum att ta ut avgifter<br />
som ska täcka vinst eller omkostnader om<br />
inte dessa motsvarar kostnaderna för lånet till<br />
den enskilde konsumenten. Hela marknaden<br />
för konsument<strong>krediter</strong> kommer sannolikt att<br />
påverkas av domen. Agneta Broberg, ställföreträdande<br />
KO, säger: ”Den här domen blir<br />
vägledande, inte bara för sms-lånebranschen<br />
utan för alla som lämnar konsument<strong>krediter</strong>.<br />
Det har varit svårt för konsumenten att<br />
bedöma kreditens verkliga kostnad och att göra<br />
jämförelser mellan olika <strong>krediter</strong>, domen talar<br />
om vilka kostnader en rörelse får täcka genom<br />
avgifter”.<br />
4.2.10 Hur används lånen?<br />
Vi har tidigare visat i denna rapport att företagen,<br />
enligt dem själva, vänder sig till dem<br />
som behöver en snabb, tillfällig förstärkning<br />
i kassan. Något som också tidigare fastställts<br />
är att företaget ofta uppger att de inte ställer<br />
några jobbiga frågor. På företagets webbplatser<br />
talas det heller inte ofta om vad låntagaren<br />
kan använda lånen till. Några företag har visserligen<br />
citat om vad man använder pengarna<br />
till. Netlender: ”Jag fick problem när min bil<br />
gick sönder.” ”Jag använder mig av Netlenders<br />
korttidslån när jag behöver extra pengar inför<br />
storhelger, semestrar.” De företag som erbjuder<br />
sms-lån spelar inte på drömmar i lika hög<br />
grad som andra kreditgivare gör. Företagen<br />
går väldigt rakt på sak, det är snabba pengar,<br />
rakt ner i fickan. Längre ner på webbplatserna<br />
finns det vissa antydningar om shopping, men<br />
det är inget som direkt uttrycks. Ibland är<br />
företagen tydliga som Nordenlånet då handlar<br />
det om att låna för att festa med kompisar.<br />
Precis som det står på många webbplatser<br />
så svarade sms-låneföretagen i intervjuerna<br />
att de inte ställer några frågor. Trots det har<br />
några företag gjort vissa undersökningar.<br />
Ferratum hade till exempel gjort enkäter<br />
bland sina kunder och de visade att kunderna<br />
framförallt använde lånen till livskonsumtion,<br />
restaurangbesök, semester och presenter men<br />
även köp av kapitalvaror och levnadsomkostnader<br />
som mat och andra räkningar. Folkias
undersökningar visade att <strong>krediter</strong>na framförallt<br />
används till oförutsedda utgifter som<br />
kunderna inte kunnat planera för. Mindre än<br />
5 procent använder pengarna till sådant som<br />
är roligt. Netlender svarade att ofta handlade<br />
om att man var behov av snabba lösningar.<br />
Man står mitt emellan två jobb, man har<br />
dubbla hyror, man håller på att sälja sitt hus.<br />
Det är något som dyker upp och kanske måste<br />
inhandlas eller lösas akut. Weblån har aldrig<br />
frågat sina kunder men vet att det någon gång<br />
har handlat om att försäkringskassan inte<br />
betalat ut ersättning. Expresslån har heller<br />
inte gjort någon undersökning men företaget<br />
har märkt att utlåning ökar i samband med<br />
löningen.<br />
När det gällde de kreditföretag som erbjuder<br />
högre <strong>krediter</strong> så ställde de heller inga frågor.<br />
Men företagen antog att kunderna använde<br />
lånen till konsumtion av större produkter<br />
som behövdes i hemmen, lösa andra lån och<br />
till bilköp, eventuellt också till husrenovering.<br />
När det gällde butiks<strong>krediter</strong> så användes de<br />
för att köpa butikens produkter.<br />
4.2.11 Villkoren för att få kredit<br />
Förutsättningarna för att få en kredit är olika.<br />
Villkoren framgår både på företagens förstasida<br />
på webbplatsen och bland själva villkoren.<br />
Ibland kan det finnas fler förutsättningar för<br />
en kredit bland villkoren än vad som uttrycks<br />
på första sidan. I princip alla företag kräver att<br />
låntagaren ska ha ett registrerat mobilabonnemang.<br />
Vissa företag fordrar att låntagaren har<br />
en viss inkomst (som varierar mellan 4 000<br />
kronor och 150 000 kronor), att personen är<br />
folkbokförd i Sverige sedan något år och har<br />
ett bankonto.<br />
De flesta företag godkänner inga betalningsanmärkningar,<br />
men några företag som<br />
Expresskredit, Ja-lån, Kredit365, Pengos<br />
minilån och Weblån ser inte betalningsanmärkningar<br />
som något hinder. Meddelandelån<br />
accepterar max sex betalningsanmärkningar.<br />
Femhundringen.nu tillåter både<br />
betalningsanmärkningar och skuldsaldo hos<br />
kronofogden. Kostnaden för <strong>krediter</strong> som<br />
accepterar betalningsanmärkningar var ibland<br />
dyrare än för de som inte godkände anmärkningar.<br />
Folkias <strong>krediter</strong> var dyrare än Kredit<br />
365. 1 000 kronor kostar 250 kronor hos<br />
Folkia och 300 hos Kredit 365. Men det var<br />
24 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
inte alltid som accepterandet av betalningsanmärkning<br />
påverkade priset.<br />
4.2.12 Kreditprövning<br />
Innan en kreditgivare lånar ut pengar är<br />
denne skyldig att göra en kreditprövning för<br />
att kontrollera låntagarens återbetalningsförmåga.<br />
Det här kravet finns för att undvika<br />
överskuldsättning. Regeln har två undantag.<br />
Om kreditgivaren har god kännedom om<br />
låntagaren behöver denne inte göra en sådan<br />
prövning. Handlar det om engångs<strong>krediter</strong><br />
och kredittiden är högst tre månader, beloppet<br />
ska betalas omgående eller att krediten avser<br />
mindre belopp behöver kreditgivaren heller<br />
inte kontrollera förmågan att betala tillbaka<br />
lånet.<br />
Undantagen innebär att företag som erbjuder<br />
sms-lån inte behöver göra en kreditprövning<br />
eftersom det handlar om små summor<br />
som ska betalas tillbaka direkt. <strong>Att</strong> man kan<br />
utnyttja en sådan här lucka i lagen har varit<br />
den största kritiken mot sms-lånen. Om<br />
företagen vore tvungna att göra en riktigt bra<br />
kreditprövning skulle det inte finnas något<br />
utrymme för den här typen av lån, menar<br />
kritikerna. Det skulle helt enkelt inte vara<br />
möjligt att göra en riktig kreditprövning på<br />
den korta tid som förflyter mellan ansökan<br />
och återbetalning, menar dessa.<br />
När <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har studerat<br />
sms-låneföretagen framgår det på ett eller<br />
annat sätt att företagen gör en kreditprövning.<br />
Företagens information om kreditprövningen<br />
är inte alltid tydlig, men det nämns i lite olika<br />
sammanhang att företagen gör en prövning.<br />
När det gäller de företag som vi har intervjuat<br />
uppger alla att de gör en kreditprövning.<br />
Folkia svarar till exempel att företaget gör en<br />
sedvanlig kreditprövning, precis som de stora<br />
bankerna Företaget använder också en öppen<br />
scoring och sammanväger olika kreditrisker.<br />
Många företag uppger på sina webbplatser<br />
att de tar en kreditupplysning på låntagaren,<br />
men att denna fråga sedan inte syns för<br />
utomstående.<br />
Det innebär att redan i dag gör företagen<br />
någon form av kreditprövning. Frågan är bara<br />
vilken typ av kreditprövning som faktiskt<br />
är praktiskt att göra på den korta tid som<br />
går mellan ansökan och beviljad kredit. Hur
mycket information kan ett företag få om en<br />
persons återbetalningsförmåga på 10 minuter?<br />
Nu anger dock några företag att det tar lite<br />
längre tid att få en kredit vid första lånetillfället.<br />
En slutsats blir att någon form av skärpning<br />
troligen skulle få effekt.<br />
4.2.13 Bildspråket på webbplatserna<br />
Sms-låneföretagens webbplatser har ungefär<br />
samma utformning, budskapet är rakt på sak,<br />
här handlar det om att få människor att ta<br />
en kredit. Däremot har sidorna olika kvalitet.<br />
Folkias webbplats ger ett proffsigt intryck.<br />
Den har samma färger som den övriga<br />
marknadsföringen som är möjlig att se i olika<br />
sammanhang. Företaget verkar ha en medveten<br />
strategi och har arbetat med sin profil,<br />
inget har lämnats åt slumpen. Företagets<br />
webbplats har flera undersidor med mycket<br />
information. I andra ändan på skalan finns<br />
företaget Femhundringen som ser ut som ett<br />
hemmabygge och inte alls är lika avancerad.<br />
Den har heller inte lika mycket information,<br />
har inte heller lika många undersidor.<br />
Vissa webbplaster är väldigt formella med<br />
bara siffror, andra innehåller bilder. Människorna<br />
som förekommer på bilderna är snygga<br />
och lyckliga. På Kundfinans går ett par och<br />
håller varandra i handen i en skog. Pengos har<br />
en vacker och glad kvinna som ler glatt mot<br />
oss. Smskontanter visar hur besökaren gör när<br />
den lånar pengar med hjälp av bilder. En lycksalig<br />
kvinna håller en mobiltelefon, på nästa<br />
bild jublar en annan kvinna över beskedet<br />
och på den sista bilden kan besökaren se de<br />
underbara pengarna. På Smslån123 står fyra<br />
sorglösa tjejer. De är bekymmersfria och i sina<br />
händer håller de kassar från sin senaste shoppingtur.<br />
På Smskredit är det två lyckliga par i<br />
hemstickade tröjor som skrattar glatt mot oss.<br />
På Nettofinans är det den unga familjen som<br />
är på väg att handla. Barnen sitter i kundvagnen<br />
och föräldrarna ler i bakgrunden. Hos<br />
Ferratum möter besökaren en glad liten flicka<br />
som håller ut sina armar, bakom henne står<br />
den ännu mer belåtna mamman och håller<br />
ömt om den lilla. Smsfinans visar en person<br />
som står och drar ut fodret ur sin byxficka,<br />
under den bilden står en nöjd dam med en<br />
shoppingkasse. ”Smslån – när Du behöver<br />
pengar snabbt!”<br />
25 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
4.3 Andra kreditgivare<br />
4.3.1 Sammanfattning:<br />
Här nedan redovisar <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
de iakttagelser som gjorts i samband med<br />
studier av webbplatser som erbjuder större<br />
<strong>krediter</strong> än sms-låneföretagen. Först en kort<br />
sammanfattning:<br />
• Krediter med högre belopp lockar företagen<br />
mer med drömmar som blir möjliga<br />
att förverkliga genom ett lån. Men även när<br />
det gäller de här <strong>krediter</strong>na marknadsförs<br />
de för att avhjälpa en brist på pengar.<br />
• De flesta företag ger snabba besked.<br />
• De flesta företag anger den effektiva räntan<br />
tydligt.<br />
• I marknadsföringen används ofta den<br />
lägsta procentsatsen och den effektiva<br />
räntan och exemplen är ofta räknade på en<br />
låg eller mellanlåg nivå.<br />
4.3.2 Begränsningar<br />
När det gäller de andra kreditgivare, det vill<br />
säga företag som erbjuder <strong>krediter</strong> med högre<br />
belopp, studeras de som nämnts tidigare inte<br />
lika ingående som sms-låneföretagen. Vi har<br />
dock inte kunnat undgå de här företagens<br />
marknadsföring när vi sökte efter reklam för<br />
sms-lån. För att begränsa oss har vi bara studerat<br />
de erbjudanden som hittades på nätet.<br />
Nordea, SEB och Swedbank fanns bland de<br />
företag som erbjuder snabblån. Men de första<br />
träffarna på snabblån länkade oftast vidare till<br />
bankernas egna webbplatser där de har många<br />
typer av lån som vi inte studerat vidare.<br />
Flera av de här större långivarna erbjuder<br />
förutom privata lån också andra typer av lån<br />
som till exempel bolån. För att begränsa sig<br />
har vi inte tittat på den marknadsföringen<br />
alls. Vi har kontaktat flera av de här företagen<br />
för att ställa frågor, få av dem svarade<br />
överhuvudtaget.<br />
4.3.3 Snabba besked och drömmar<br />
Den som söker på ordet ”låna” kommer, som<br />
tidigare konstaterats, att få många träffar. På<br />
några minuter kan kredittagaren ha några<br />
tusen kronor på sitt konto, enligt marknadsföringen.<br />
Men det finns också erbjudanden med<br />
mycket högre belopp och då handlar det inte<br />
om att få pengarna snabbt på kontot utan om<br />
att få snabba besked. Lånelöfte direkt erbjuds<br />
till exempel av Ikanobanken. Wasa Kredit<br />
kreditbedömer och ger besked så snabbt som
möjligt. Vi hittade erbjudanden på <strong>krediter</strong><br />
upp till 350 000 kronor utan säkerhet.<br />
När det gäller de gäller <strong>krediter</strong> med högre<br />
belopp lockar företagen mer med drömmar<br />
som blir möjliga att förverkliga genom ett<br />
lån. Men även när det gäller de här <strong>krediter</strong>na<br />
används ordet betalningsanmärkning eller<br />
liknande formuleringar i marknadsföringen.<br />
På företagets Forex webbplats kan besökaren<br />
läsa följande: ”Med ett lån från FOREX Bank<br />
kan du förverkliga din dröm. Det kan vara allt<br />
från att genomföra drömresan till att köpa<br />
bilen du länge gått och drömt om. Du kan ta<br />
chansen att förnya dig med en helt ny ’garderob’<br />
eller om du önskar en renovering av<br />
hemmet så kan du måla, tapetsera och inreda<br />
med nya möbler.”<br />
Hos Nordea frågar företaget om du vill ”köpa<br />
bil, båt husvagn, mc eller kanske en ny soffa<br />
och behöver lån”. ”Varför låna pengar hos<br />
oss?” undrar SveaDirekt och radar upp ett<br />
flertal exempel. ”Du har hittat drömbilen och<br />
måste ge ett snabbt besked. Du måste göra en<br />
större betalning och har inte beloppet tillgängligt.<br />
Genom ett snabbt lån utan säkerhet<br />
från Svea Direkt kan pengarna finnas på ditt<br />
bankkonto två bankdagar senare”. Ikanobanken<br />
skriver på sin hemsida ”Har du stora<br />
drömmar men lite pengar?”<br />
Viss marknadsföring försöker också skapa en<br />
av att de här <strong>krediter</strong>na kommer att ge konsumenten<br />
större frihet. Pluslån visar en hjulande<br />
flicka och ovanför henne finns texten ”Amorteringsfritt<br />
första året”. Konsumentkredit har<br />
en bild med en man som ligger i gräset och<br />
ser väldigt fri och ledig ut, samtidigt kommer<br />
en text om räntan, från 5, 95 procent. Ikanobanken<br />
har en bild med en person som precis<br />
har hoppat ur ett flygplan med texten ”ränta<br />
från 4,15 procent”. Namnet Freedom Finance<br />
anspelar på frihet. Det företaget förmedlar lån.<br />
Människorna på bilderna på företagens<br />
hemsidor är ofta lyckliga. Det är vackra<br />
kvinnor eller den snygga familjen som känner<br />
stor gemenskap. Alla ler inbjudande och är i<br />
begrepp att förverkliga sina drömmar. En man<br />
sitter glad med sin gitarr, en kvinna sitter i sin<br />
nya bil. Familjen sitter tillsammans och håller<br />
om varandra.<br />
26 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Några företag har väldigt formella webbplatser,<br />
där det inte finns några bilder. Sevendays<br />
har inga bilder men många siffror som<br />
presenteras på ett prydligt sätt. Däremot<br />
rörliga bilder men de handlar om sparande<br />
och inte lån.<br />
4.3.4 Hjälp till den som behöver<br />
Men även de här <strong>krediter</strong>na marknadsförs<br />
som en hjälpande hand till exempel för den<br />
som ha tagit på sig för många <strong>krediter</strong> eller<br />
när alla andra möjligheter att få ett lån är<br />
uttömda. Här finns det företagen som aldrig<br />
säger nej. På Forex hemsida skriver företaget:<br />
”Du kan också lösa dyra, gamla lån och<br />
kreditkortsskulder och på så vis sänka dina<br />
månadskostnader”. Swedbank skriver: ”Om<br />
du har dyra lån, lös dem hos oss”. Freedom<br />
finance: ”…kan ge dig en ny möjlighet som<br />
företagare, om du saknar fast inkomst, är<br />
pensionär, är ny i Sverige”.<br />
Men de säger sig också hjälpa den som har<br />
betalningsanmärkningar med eller utan<br />
skuldsaldo, är nyskild och behöver dubbelt<br />
boende.<br />
4.3.5 Den effektiva räntan<br />
I princip alla företag anger den effektiva räntan.<br />
Hos företagen Resursbank och 123 Kredit<br />
kunde vi inte hitta uppgifter om den effektiva<br />
räntan men eftersom vi inte har studerat de<br />
här företagen lika ingående går det inte att<br />
utesluta att uppgifterna finns någonstans på<br />
företagens webbplatser. I vilket fall var informationen<br />
inte tydlig. Möjligen är 123 Kredit<br />
en förmedling, men det framgick inte tydligt.<br />
Oavsett om företagen angett den effektiva<br />
räntan är det inte alltid lätt att förstå vad lånet<br />
faktiskt kommer att kosta, eftersom låntagaren<br />
inte vet vilken ränta denne kommer att få. De<br />
flesta företag ger individuell ränta som har en<br />
ganska stor spännvidd. I marknadsföringen är<br />
det oftast den lägsta procentsatsen som anges.<br />
En del företag erbjuder möjlighet att själv<br />
räkna ut månadskostnaden, men eftersom<br />
kunden inte vet vilken ränta som tas ut går det<br />
inte att förutse kostnaden. Vissa räkneexempel<br />
utgår ifrån att räntan är låg eller på mellannivå.<br />
Samma sak gäller den effektiva räntan,<br />
den utgår ofta ifrån låg- eller mellannivå.<br />
Den här är ett område som skulle behövas<br />
studeras mer. Det skulle vara intressant att få
svar på frågor som: Hur ofta räknar företagen<br />
med den lägsta nivån? Hur räknar företagen<br />
ut den individuella ränta som konsumenten<br />
får? Vilka nivåer är den vanligaste? Det bästa<br />
för konsumenten skulle vara att fråga runt och<br />
jämföra olika lån med varandra, men varje<br />
gång ett företag gör en förfrågan försämras<br />
konsumentens kreditvärdighet. Skulle det<br />
finnas möjlighet att skapa system där en konsument<br />
verkligen skulle kunna jämföra olika<br />
lån utan att det för den skull ger personen en<br />
sämre kreditvärdighet?<br />
4.3.6 Förändrade förutsättningar<br />
Företaget Små Krediter hamnade bland<br />
de här övriga långivarna, det var svårt att<br />
avgöra vilken grupp företaget skulle tillhöra.<br />
Små Kreidter ville inte svara på våra frågor<br />
eftersom företaget inte ansåg sig vara ett<br />
sms-låneföretag. Kredittagarna kan bara låna<br />
små belopp via internet, kredittiden är från en<br />
månad till sex månader.<br />
Även när det gäller de här företagen kan<br />
mycket ha hänt sedan vi gjorde vår undersökning<br />
på nätet under april och maj 2009.<br />
Webbplatserna kan ha förändrats, företag<br />
försvunnit och nya tillkommit. Så fort besökaren<br />
loggar ut från nätet händer det något nytt,<br />
det är i princip omöjligt att vara uppdaterad.<br />
Precis som med sms-låneföretagen får uppgifterna<br />
om de andra kreditföretagen utgöra<br />
exempel på hur marknaden ser ut. Några av<br />
exemplen på följande sidor är inhämtade<br />
under ett senare skede eftersom det inte alltid<br />
var möjligt att skriva ut material från webbplatserna.<br />
När vi skulle kontrollera uppgifter<br />
på företaget Jsm capital under arbetets gång<br />
hamnade organisationen istället hos Cash<br />
Boddy som marknadsfördes med orden ”när<br />
du behöver ett snabbt och enkelt tillskott i<br />
kassan”. Vi valde ändå att presentera Jsm Capital.<br />
Samma sak med Citibank, de har upphört<br />
med sin utlåning till privatpersoner men vi<br />
valde ändå att presentera företaget.<br />
4.4 Marknadsföringen av<br />
snabba <strong>krediter</strong><br />
Tidigare har vi redovisat vilken information<br />
och intryck som besökaren får av företagens<br />
webbsidor. Den här delen handlar med om det<br />
som man kan hitta på andra ställen och vad<br />
företagen har sagt i de intervjuer som <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Konsumenter</strong> har gjort.<br />
27 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Vi har tillsammans med våra medlemsorganisationer<br />
samlat in olika typer av marknadsföring.<br />
Vi har hittat lånereklam i tidningar,<br />
direktreklam, radioreklam och tv-reklam.<br />
Flera människor har också berättat om sina<br />
upplevelser i samband med köp av till exempel<br />
hemelektronik. Dessutom har vi sökt på<br />
nätet för att undersöka olika aktiviteter. Företagen<br />
använder stora resurser för att få ut sin<br />
marknadsföring och det finns få motbilder.<br />
Några kortfattade observationer:<br />
• Sms-lånereklamen trycker oftast på<br />
kontantbrist medan de andra <strong>krediter</strong>na<br />
anspelar på drömmar.<br />
• Snabbhet lyft ständigt fram.<br />
• Marknadsföringen håller sig antagligen<br />
inom ramens råmärken, förmodligen har<br />
lagen en preventiv effekt, vilket är positivt.<br />
• Tipssidorna innehåller ofta något slags<br />
redaktionellt material och olika former av<br />
marknadsföring. Tonen liknar den som<br />
finns på sms-lånens webbplatser. Vem som<br />
står bakom tipssidorna är inte alltid lätt att<br />
avgöra. Det kan ifrågasättas om informationen<br />
är återhållsam och måttfull.<br />
4.4.1 De intervjuade företagen<br />
Enligt de intervjuade företagen marknadsförs<br />
<strong>krediter</strong>na via direktreklam, internet,<br />
tv-reklam, radioreklam, utomhusreklam och<br />
direktreklam. Sms-låneföretagen använder<br />
framförallt internet, men det gör även de<br />
andra kreditgivarna. Resursbank säger sig ha<br />
tre ben att stå på och när det gäller den delen<br />
som erbjuder <strong>krediter</strong> i butiker är det kreditgivarens<br />
partners som marknadsför <strong>krediter</strong>na,<br />
ofta i samband med köp. Affärskedjorna som<br />
företaget samarbetar med vill få medlemmar<br />
i sina kundklubbar och med medlemskapen<br />
följer olika erbjudanden, varav ett är <strong>krediter</strong>.<br />
Företaget Ferratum marknadsför sina <strong>krediter</strong><br />
via sökmotorer på nätet, banners på olika<br />
tidningssidor och text-tv. Företaget använder<br />
tipssidor där det finns jämförelser mellan<br />
olika sms-lån. Det finns en uppsjö av sådana,<br />
enligt företaget. När kunden har betalt sin<br />
kredit får denne en bekräftelse på att lånet<br />
är återbetalat, samtidigt skickar företaget ut<br />
ett erbjudande om att kunden kan låna igen.<br />
Exempel på radioreklam är: ”Du har alltid<br />
lånat, det började med en spade och sedan<br />
pappas bil”.
Nanokredit använder framförallt nätet för sin<br />
marknadsföring. Företaget vill inte använda<br />
tipssidor eftersom det inte anser att dessa<br />
sidor är seriösa. Nanokredit visas ändå på<br />
dessa sidor eftersom sidorna nämner företaget.<br />
Nanokredit marknadsför sig med att<br />
företaget har marknadens lägsta avgifter.<br />
Folkia använder också nätet<br />
i sin marknadsföring men<br />
även dagspress, direktreklam,<br />
utomhusreklam,<br />
tv-reklam och radioreklam.<br />
En slogan som företaget<br />
använder är: ”Låna inte mer<br />
än du behöver”. Sevensdays<br />
slogan är: ”Privatlån man<br />
kan leva med varje dag”.<br />
Resursbanks privatlån har:<br />
”<strong>Att</strong> det ska vara rakt och<br />
enkelt”. Weblån har ingen<br />
marknadsföring utöver den<br />
egna webbplatsen.<br />
4.4.2 Resurser<br />
Cirka hälften av företagen ville inte uppge<br />
hur mycket resurser de satsade på marknadsföringen.<br />
Företagen hänvisade till att detta är<br />
företagshemligheter.<br />
Andra hälften var öppna med informationen.<br />
Ferratum angav att man satsade 10 procent av<br />
omsättningen. Netlender angav några procent<br />
och Luckyloan mellan 15 och 20 procent av<br />
omsättningen. Två av företagen uppgav vad<br />
deras marknadsföring kostade. Expresslån<br />
angav att företaget använde 100 000 kronor i<br />
månaden för att marknadsföra sina <strong>krediter</strong>.<br />
Sevenday använde15 till 30 miljoner som i<br />
marknadsföringssammanhang är väldigt lite,<br />
enligt företaget.<br />
Även om vi inte har så mycket information<br />
om hur mycket resurser som företagen satsar<br />
på sin marknadsföring kan vi konstatera att<br />
om 15 till 30 miljoner betraktas som en liten<br />
summa så ger det en fingervisning om hur<br />
mycket pengar som företagen i övrigt satsar.<br />
Och läggs all marknadsföring som företagen<br />
tillsammans producerar ihop blir det en hel<br />
del. Det innebär att konsumenterna hela tiden<br />
utsätts för en hård reklampress och att det<br />
faktiskt finns väldigt få motbilder. <strong>Att</strong> hela<br />
tiden utsättas för information som uppmanar<br />
28 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
till att ta <strong>krediter</strong> utan att det finns några<br />
varningsklockor som meddelar att det kanske<br />
innebär en risk innebär naturligtvis på sikt att<br />
det beteendet normaliseras. Det ger en känsla<br />
av att alla tar <strong>krediter</strong>, att det inte är något<br />
konstigt.<br />
Så självklart påverkas konsumenterna. Om<br />
inte marknadsföringen faktiskt påverkade<br />
konsumenternas beteende skulle ju företagen<br />
inte satsa så mycket pengar för att få dem att<br />
ta <strong>krediter</strong>!<br />
4.4.3 Den insamlade marknadsföringen<br />
Det är svårt att dra generella slutsatser av den<br />
marknadsföring vi samlade in. Vi känner inte<br />
till i vilken omfattning den har spridits och<br />
hur människor som fick den uppfattade den.<br />
Det vi har tagit del av kan betraktas som stickprov.<br />
Men utifrån våra iakttagelser har vi gjort<br />
några reflektioner.<br />
När det gäller<br />
Freedom Finance<br />
har vi fått in många<br />
exempel på deras<br />
reklam så här vet vi<br />
att företaget har en<br />
intensiv marknadsföring,<br />
framförallt<br />
i dagspress och tidskrifter.<br />
(<strong>Att</strong> vi fått in<br />
många exempel från<br />
just deras kampanjer<br />
kan förstås också<br />
vara en tillfällighet.)<br />
Går det att säga att reklamen är aggressiv<br />
utifrån det som samlats in? Ja, i en mening<br />
kan den sägas vara aggressiv – eftersom konsumenter<br />
i många sammanhang utsätts för<br />
marknadsföringen, den kommer från många<br />
håll. Det blir, som Konsumentverket skriver i<br />
sitt brev till regeringen 2007, en stor risk för<br />
en förflackning på det här området eftersom<br />
utbudet när det gäller <strong>krediter</strong> över huvud<br />
taget är så stort.<br />
En slutsats <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> drar är att<br />
sms-lånen ofta marknadsför sig utifrån att<br />
det finns en kontantbrist medan företagen<br />
med de något högre <strong>krediter</strong>na ofta marknadsför<br />
utifrån drömmar eller att man ska<br />
unna sig något. Easykredits marknadsföring
29 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
i tunnel banan hade<br />
texten ”Tillfällig<br />
penningbrist” medan<br />
Ikanobankens<br />
direktreklam meddelade<br />
”Vill du unna<br />
dig något extra?”<br />
Haléns direktreklam<br />
uppger att ”Drömmar<br />
kan bli verkliga”.<br />
Men även bland de<br />
större lånen handlar<br />
det om en brist.<br />
”Ikano Banklån –<br />
när sommaren har<br />
mer att erbjuda än<br />
plånboken.”<br />
En del av marknadsföringen är väldigt informationsrik,<br />
till exempel Konsumentkredit och<br />
Sevendays direktreklam. Det ger ett proffsigt<br />
intryck när siffrorna är staplade på varandra.<br />
I vissa fall finns det ofta ett extra säljargument<br />
instoppat. Det visar vad som är det unika<br />
med det här erbjudandet. Konsumentkredit<br />
lyfter till exempel fram sin extra låga månadskostnad,<br />
som ”… sparar tusenlappar”. <strong>Att</strong> ta<br />
ett större lån kräver mer engagemang och<br />
här lägger företagen ner stor omsorg. Den<br />
effektiva räntan är angiven men för en vanlig<br />
konsument är det inte alltid lätt att förstå<br />
hur mycket månadskostnaden faktiskt blir<br />
eftersom konsumenten faktiskt inte vet vilken<br />
ränta denne får. Konsumenten skulle behöva<br />
mer stöd, kanske sitta ner tillsammans med<br />
kreditgivaren och räkna ut hur stor kostnaden<br />
blir för att inse vad krediten kommer att<br />
innebära.<br />
Snabbhet är något som<br />
återkommer i marknadsföringen:<br />
Enkla lånet från<br />
SEB – ”förmånlig ränta och<br />
snabbt besked”. ”Svar direkt<br />
när du vill låna” (Swedbank)<br />
”Behöver du låna<br />
pengar och har bråttom? –<br />
Ansök om lilla lånet!” (Svea<br />
Ekonomi) ”Pengarna sätts<br />
in direkt på ditt bankkonto.”<br />
(Thorn)<br />
Dessutom anspelar man<br />
på friheten. ”Du bestäm-<br />
mer själv vad du vill<br />
använda pengarna till.”<br />
(Thorn) Företagen<br />
lyfter också ofta fram<br />
att de inte ställer frågor.<br />
”Nu kan du ansöka om<br />
lån upp till 150 000<br />
kronor till förmånlig<br />
ränta hos Wasa Kredit –<br />
utan säkerhet och utan<br />
konstiga eller närgånga<br />
frågor.” (Wasa Kredit<br />
AB)<br />
Betalningsanmärkning, skulder eller svårt att<br />
bevisa inkomst är heller inte något hinder.<br />
”BlueStep säger JA till dig! Vanliga lån vid<br />
ovanliga situationer.”<br />
Bilderna/bildspråket som används i marknadsföringen<br />
försöker bygga upp en positiv<br />
känsla. Människorna ler ofta inbjudande<br />
och ser lyckliga ut. Det är krediten som gör<br />
dem lyckliga eller snarare pengarna de får via<br />
krediten. De kan uppfylla en dröm eller lösa en<br />
situation. Det är framförallt attraktiva kvinnor<br />
som tittar in i kameran och förmedlar känslan<br />
av att om hon kan ta ett lån och förverkliga sina<br />
drömmar så kan du också. <strong>Att</strong>raktiva personer<br />
tilltalar oss människor och vi blir lockade att ta<br />
reda på mer. Det förekommer också bilder på<br />
den lyckliga familjen där alla ler och ser glada<br />
ut. <strong>Att</strong> använda familjen är ett sätt att skapa<br />
identifikation. Om de kan låna så kan jag. Han<br />
som också har barn gör det.<br />
I den marknadsföring som vi har samlat in<br />
kunde vi inte hitta någon information om att<br />
det kan finnas risker med att ta en kredit. Visserligen<br />
framgick det ibland att man gjorde en<br />
kreditprövning och att krediten måste betala<br />
tillbaka inom en viss tid. I direktreklamen<br />
fanns information om låneskydd om något<br />
skulle hända, men för övrigt fanns det ingen<br />
information om att en kredit kan innebära<br />
en belastning för den enskildes ekonomi. Det<br />
genomgående draget i marknadsföringen är<br />
snabb lycka med hjälp av snabba pengar.<br />
4.4.4 Reklam på nätet<br />
För att ta reda på vilken typ av marknadsföring<br />
som finns på nätet har <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
helt enkelt sökt via sökmotorn Google.<br />
Vi har använt olika ord som låna, snabba lån,
att låna pengar med mera. De här sökningarna<br />
har vi gjort vid ett flertal tillfällen och vi<br />
kan konstatera att det finns gott om erbjudanden.<br />
Det är många kreditgivare som är måna<br />
om att synas. När vi den 24 juni sökte på ordet<br />
låna fick vi 4 560 000 träffar. Längst upp bland<br />
träffarna finns en länk: ”Svårt att få lån?” Har<br />
du betalningsanmärkning? Ansök hos Svea<br />
Direkt!” ”Låna utan säkerhet hos Nordea. Vi<br />
förstår dina behov.” ”Låna pengar - Enkelt<br />
här - Inget krav på säkerhet. Låna upp 15 000<br />
direkt, snabbt & enkelt.” (Jsm Capital) ”Låna<br />
pengar Konsumentkredit.” (Konsumentlånet)<br />
”Låna snabbt och enkelt utan säkerhet. Upp<br />
till 300 000 kronor. Amorteringsfritt i upp till<br />
15 år – extra låg månadskostnad. Svar direkt<br />
på skärmen.” (Lån)<br />
De här och liknade träffar fick vi vid varje söktillfälle.<br />
”Snabbt” och ”enkelt” är något som<br />
återkommer hela tiden, liksom att företagen<br />
inte ställer några jobbiga frågor.<br />
Förutom att besökaren får träffar på kreditgivare<br />
så finns det massor av tipssidor och<br />
förmedlingar. Det är inte alltid lätt att se<br />
skillnaden mellan de tre kategorierna men på<br />
tipssidor finns det information, olika typer av<br />
jämförelser, reklam och länkar till olika långivare.<br />
På förmedlingssidorna kan konsumenten<br />
ansöka om lån och sedan går förmedlingen<br />
vidare till långivaren. Förmedlingarna uppger<br />
att de undersöker företagen och låter sedan<br />
de olika kreditgivarna tävla om kunderna.<br />
Det låter ju som en bra tanke. Då har konsumenten<br />
en chans att få ett bra pris. Frågan är<br />
bara om de faktiskt är oberoende eller om de<br />
arbetar på uppdrag av ett antal kreditgivare.<br />
Exempel på förmedlingar är Credit Service<br />
och Bankbolaget. Vi har i denna undersökning<br />
inte närmare studerat de här företagen, inte<br />
heller själva fenomenet med tipssidor och kan<br />
därför inte dra några större slutsatser. Men<br />
den här typen av förmedlingar är säkert något<br />
som skulle behöva studeras närmare.<br />
På tipssidorna finns hur mycket marknadsföring<br />
som helst. Det handlar om betallänkar<br />
men även om annonser. Ofta innehåller<br />
tipssidorna något slags redaktionellt material.<br />
Tonen liknar den som finns på sms-lånens<br />
webbplatser. På sidorna förklaras till exempel<br />
vad ett lån utan säkerhet är och hur enkelt<br />
det är att få ett lån. De har ofta en text om att<br />
30 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
det förr var svårt att få lån om en person hade<br />
betalningsanmärkning men nu har dessa tider<br />
ändrats. På vissa sidor finns det information<br />
om att det kan vara riskfyllt att ta för många<br />
sms-lån. Ofta finns det jämförelser mellan<br />
lånen eller annonser vilka besökaren länkas<br />
vidare till kreditgivaren. Ibland länkas besökaren<br />
vidare till en annan tipssida.<br />
Språket kan i vissa fall vara märkligt och det<br />
kan misstänkas i vissa fall vara översatt direkt<br />
av en sökmotor eller liknade. Ett exempel<br />
är: ”Det är inte specifikt att ni kommer att<br />
få det belopp vad din kollega låntagaren har<br />
rivits”. Den här meningen fanns på ett webbforum<br />
där det bland annat fanns betallänkar<br />
till bland annat Meddelandelån. Ett annat<br />
exempel. ”Ett första steg när du funderar på<br />
att ansöka om lån är att tidigt i processen sno<br />
beslut om vilken sort av lån du vill ansöka<br />
om. Desto fordom du gör denna avgränsning<br />
desto fordom kan du filtrera lån som för dig<br />
är ointressanta.” Den här meningen hittade<br />
vi hos www.konsumentvagledning.nu . På<br />
tipssidans första sida får besökaren veta att här<br />
finns hjälp få för den som behöver lösa sina<br />
ekonomiska problem, både långsiktigt och<br />
kortsiktigt. Ovanför rubriken finns annonser<br />
för olika typer av lån. Här kan besökaren<br />
läsa artiklar av vad som uppges vara erfarna<br />
ekonomer och samhällsvetare. Stavfelen är<br />
många.<br />
<strong>Att</strong> tipssidan just använder namnet konsumentvagledning.nu<br />
känns vilseledande.<br />
G Kraft är en annan tipssida. Längst upp står<br />
det: ”Låna Res Njut – Du lever nu eller…?”<br />
”Upplev livet utan ekonomiska hinder.” Här<br />
finns länkar till olika typer av lån men också<br />
texter om att du måste leva nu, att det inre är<br />
det viktiga.<br />
På tipssidan toastol finns allt om mobillån<br />
och sms-lån. Här ska besökaren tydligen också<br />
kunna låna pengar snabbt, men det verkar<br />
ändå inte vara någon förmedling utan en vanlig<br />
tipssida. Här blandas redaktionellt material<br />
med annonser. I topp finns en annons från<br />
Folkia, sedan betallänkar till Kredit365, där<br />
besökaren kan få lån trots betalningsanmärkningar.<br />
Det finns också betallänkar från<br />
JSMcapital och Thorn. De korta artiklarna<br />
handlar om sms-lån i kristider, att i dessa
svåra kristider kan det vara bra med ett litet<br />
tillskott.<br />
Sedan finns det en mängd artiklar om<br />
betalningsanmärkningar, där artikelförfattaren<br />
bland annat frågar sig varför intresset<br />
verkar öka för att låna pengar fast man har<br />
betalningsanmärkningar. ”Vad beror detta<br />
fenomen på?” undrar skribenten och fortsätter:<br />
”Får fler och fler betalningsanmärkningar,<br />
eller är det fler och fler som vill ta lån? ”<br />
Andra exempel på tipssidor är www.laneakuten.se,<br />
www.romet.se www.laana-pengar.info,<br />
www.lanochkredit.se www.ekonomitips.nu<br />
www.cashakuten.se<br />
Det dyker hela tiden upp nya sidor och gamla<br />
försvinner. Därför är det inte säkert att de<br />
31 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
här tipssidorna finns kvar när denna rapport<br />
publiceras, men liknade sidor med ungefärligt<br />
material kommer säkert att finnas kvar. Som<br />
det står på en av tipssidorna: ”Smslånen är här<br />
för att stanna!” Det händer mycket och snabbt<br />
för sms-lånen i stort.<br />
Vem som står bakom tipssidorna, det vill<br />
säga vilka avsändarna är, är inte alltid lätt<br />
att avgöra. Det kan misstänkas att det är<br />
kreditgivarna själva som äger sidorna, allt<br />
för att öka trafiken på sina egna webbplatser.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har inte haft utrymme<br />
att granska de här sidorna ytterligare men<br />
det finns säkert en hel del att titta vidare på<br />
både när det gäller vem som är avsändare och<br />
vilken typ av information som finns. Frågan<br />
är om de håller sig inom lagens ramar när det<br />
gäller måttfullhet och återhållsamhet.
32 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
5 Låntagarna<br />
5.1 Sms-låntagare<br />
i kronofogdens register<br />
5.1.1 Sammanfattning<br />
Sammanfattning av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong>s<br />
iakttagelser vid studier av sms-lånetagare i<br />
Kronofogdens register:<br />
• De som har sms-låneskulder hos kronofogden<br />
har nästan aldrig bara en skuld.<br />
• Den som tagit ett sms-lån har nästan aldrig<br />
bara ett sms-lån, de har många.<br />
• Förutom sms-låneskulder har låntagarna<br />
dessutom hyresskulder, postorderskulder,<br />
elskulder, telefoniskulder, trafikskulder,<br />
kontokortsskulder och andra låneskulder.<br />
• De företag som erbjöd snabba <strong>krediter</strong><br />
eller sms-lån på nätet fanns ofta i skuldregistret<br />
hos de personer vi studerade.<br />
De skuldsatta hade ofta lån från flera<br />
kreditgivare.<br />
• För att se hur stora skulder som vissa av<br />
personerna dragit på sig plockade vi ut 24<br />
personer som hade flera sms-låneskulder<br />
och såg hur mycket de var skyldiga till<br />
olika sms-låneföretag. Det visade sig att<br />
skulderna varierade stort – från cirka<br />
10000 kronor till cirka 60 000 kronor.<br />
5.1.2 Aldrig bara en skuld<br />
För att få information om sms-låntagare men<br />
framförallt för att hitta intervjupersoner har<br />
vi plockat ut över hundra personer i kronofogdens<br />
register. Vi har tittat på vilken typ av<br />
lån personerna har tagit och hur stor deras<br />
skuldsättning är. När ett levande register som<br />
Kronofogdens register studeras är det viktigt<br />
att ha i åtanke att allt är föränderligt. Den bild<br />
som ges över en persons skuldsituation är en<br />
ögonblicksbild. Vid ett senare tillfälle kan det<br />
se annorlunda ut. Sammanfattningsvis kan det<br />
konstateras att de som har sms-låneskulder hos<br />
Kronofogden nästan aldrig har bara en skuld.<br />
De gånger vi hittat personer med en enda skuld<br />
kan det betyda att personen faktiskt bara har<br />
en enstaka skuld och att det inte kommer att<br />
komma några fler sms-låneskulder eller andra<br />
obetalda <strong>krediter</strong>. Men det kan också betyda att<br />
personen i fråga befinner sig i början av sin så<br />
kallade ”skuldkarriär”. Det som kan tala för att<br />
det kommer fler skulder är att sms-lånen har<br />
så kort löptid och de därför snabbt hamnar hos<br />
Kronofogden om vederbörande inte betalar.<br />
Vi har alltså studerat över hundra personer<br />
i Kronofogdens register. Vi har i första hand<br />
tittat i det register som finns i Stockholmregionen<br />
eftersom det var enklast att bläddra i<br />
när man befinner sig i Stockholm. Men vi har<br />
också plockat ut några personer från övriga<br />
Sverige och dessa personers skuldsituation<br />
bekräftar den bild som vi fått av dem som tar<br />
sms-lån och hamnar hos Kronofogden. De<br />
som har hamnat hos Kronofogden har väldigt<br />
sällan bara en skuld och den som tagit ett<br />
sms-lån har nästan aldrig bara ett sms-lån, de<br />
har många. I vissa fall har de nästan avverkat<br />
hela listan av de sms-lån som vi kunde hitta<br />
när vi studerade företagen.<br />
Förutom sms-låneskulder har personerna<br />
dessutom hyresskulder, postorderskulder,<br />
elskulder, telefoniskulder, trafikskulder,<br />
kontokortsskulder och andra låneskulder. De<br />
företag som erbjöd snabba <strong>krediter</strong> eller smslån<br />
på nätet dök ständigt upp som en skuld<br />
hos dem vi studerade. De skuldsatta hade ofta<br />
lån från flera kreditgivare. Av dem som studerades<br />
är det bara sex personer som enbart har<br />
ett sms-lån registrerat, av dessa är det bara två<br />
som har en enstaka skuld. De övriga har ett<br />
sms-lån men även andra typer av skulder.<br />
5.1.3 Små lån med stor skuldsättning<br />
De få gånger som låneföretagen har uttalat sig<br />
i debatten om den kritik som har riktats mot<br />
företagen, det vill säga att människor hamnar<br />
ekonomisk knipa, har företagen uppgett<br />
att det handlar om små lån och inget som<br />
man blir överskuldsatt av. Till exempel säger<br />
företrädaren för IPP Sweden Aktiebolag i<br />
Expressen 27/8 2009: ”Ett lån på 3 000 kronor<br />
stjälper ingen ekonomi”.<br />
I princip har företagen rätt. De flesta blir<br />
säkert inte överskuldsatta av ett enstaka litet<br />
lån. Problemet är oftast att låntagarna har<br />
andra typer av skulder i kombination med<br />
sms-lån. Och i många fall är det sms-lånen<br />
som är den stora skuldfällan eftersom personen<br />
har tagit flera sådana lån.<br />
För att se hur stora skulder som ett antal<br />
skuldsatta dragit på sig plockade vi ut 24<br />
personer som hade flera sms-låneskulder. Det
visade sig att skulderna varierade stort från<br />
cirka 10 000 kronor till cirka 60 000 kronor.<br />
De flesta hade skulder på över 20 000 kronor.<br />
Ibland går det snabbt att bli skuldsatt, under<br />
april och maj i år hade en person dragit på sig<br />
skulder på cirka 40 000 kronor.<br />
För att göra det enkelt, utifrån de begränsade<br />
förutsättningarna som fanns, har vi inte<br />
räknat in dröjsmålsräntan utan bara lånet<br />
och den avgift som ska betalas för lånet. Det<br />
innebär att de här personerna antagligen är<br />
skyldiga mycket mer för sina sms-lån, några<br />
företag har till exempel en hög dröjsmålsränta.<br />
Vi har inte heller räknat in de avgifter som<br />
de ska betala till Kronofogden eller inkassoföretag.<br />
Ansökningsavgifter för att ta lånet<br />
är heller inte inräknat. Vissa av skulderna är<br />
också återkallade, vilket betyder att personen<br />
har betalat skulden. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> vet<br />
ju heller inte om personerna har tagit ytterligare<br />
sms-lån som de betalat i tid och som<br />
inte hamnat i Kronofogdens register. Med de<br />
här exemplen ville vi visa att även de här små<br />
lånen i själva verket kan bli en stor summa när<br />
det finns många långivare som villigt lånar ut<br />
på samma villkor. Dessutom lånar de ut till<br />
personer som redan är skuldsatta eller har en<br />
ekonomi i obalans, vilket talar för att företagen<br />
inte gör fullständiga kreditprövningar.<br />
Enligt Kronofogdens tidiga uppgifter hade<br />
60 procent av de som hamnade i registret på<br />
grund av sms-lån redan skulder registrerade.<br />
Nu studerade vi inte andra typer av snabba<br />
<strong>krediter</strong> i registret men eftersom de oftast<br />
också dök upp så gick de inte att undvika.<br />
Med tanke på skuldsituationen kan även dessa<br />
företags kreditgivning ifrågasättas och är<br />
något som skulle behöva studeras vidare.<br />
5.2 Intervjuer med sms-<br />
lånetagare<br />
5.2.1 Sammanfattning<br />
Sammanfattning av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong>s<br />
iakttagelser vid intervjuerna:<br />
• Det var få som vill ställa upp och svara på<br />
frågor.<br />
• De har sällan tagit endast ett sms-lån. En<br />
har tagit 40 stycken. De flesta har mellan<br />
10 och 20.<br />
• Nästan alla har tagit lånen för att lösa<br />
någon form av krissituation.<br />
• Nästan alla har använt pengarna till<br />
vardagliga utgifter.<br />
33 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
• De flesta har sökt aktivt på nätet för att<br />
komma i kontakt med låneföretagen.<br />
• Trots att flera av dem var rejält skuldsatta<br />
fick flera av dem fortfarande mail och sms<br />
från sms-låneföretagen med nya erbjudanden<br />
om lån.<br />
• De som svarar upplever att de fått pengarna<br />
snabbt, i princip direkt. Vissa upplever<br />
att det gått för fort och att det är en<br />
nackdel, de har inte hunnit tänka efter.<br />
• På frågan om de tyckte villkoren för lånen<br />
var bra svarar låntagarna ”både och”.<br />
• Alla som har tagit sms-lån har varit fullt på<br />
det klara med vad lånen skulle kosta dem.<br />
De vet att de är dyra, men har inte sett<br />
någon annan utväg.<br />
• I princip ingen ville rekommendera någon<br />
annan att ta den här typen av lån.<br />
• Det vanligaste rådet som de tillfrågade<br />
skulle ge till den person som tar ett<br />
snabblån var att tänka efter före, helst<br />
skulle personen tänka över det flera gånger<br />
innan denne tog ett lån. Några föreslog att<br />
personen skulle pröva andra sätt i första<br />
hand, så långt det var möjligt skulle denne<br />
undvika den här typen av lån.<br />
• När det gällde råd till sig själva var de<br />
tillfrågade överlag mycket strängare mot<br />
sig själva än mot andra. Flera tyckte att<br />
de fick skylla sig själva, de hade själva valt<br />
att ta den här typen av lån. Flera uttryckte<br />
att de ändå inte skulle ha lyssnat på några<br />
goda råd eftersom de bara såg den här<br />
lösningen, inga varningar skulle hindra<br />
dem.<br />
• Vad har då lånen haft för konsekvenser<br />
för låntagarna? Sammanfattningsvis har<br />
ju nästan alla hamnat hos Kronofogden.<br />
För några har lånen inte haft några större<br />
konsekvenser, för andra var det en dyrköpt<br />
läxa. För några har det löst sig men att det<br />
var nära att det utvecklades till en riktig<br />
katastrof, för flera har det slutat i tragedi.<br />
5.2.2 Metod och redovisning av<br />
intervjuerna<br />
För att få en uppfattning om vilka konsekvenser<br />
sms-lånen och andra snabba <strong>krediter</strong> har<br />
för den enskilde har <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
intervjuat ett antal låntagare. Det var inte<br />
enkelt att få kontakt med låntagare. Vi har<br />
ringt upp de personer som vi plockade fram ur<br />
Kronofogdens register, de flesta gick av olika<br />
anledningar inte att nå. Oftast fungerade inte
telefonen eller så svarade inte personerna. I de<br />
fall någon svarade tackade de flesta ja till intervjuer,<br />
men när vi återkom var det många som<br />
valde att inte ställa upp. Vi ringde flera gånger<br />
och antagligen hade de bara tackat ja för att<br />
bli med intervjuaren. De som svarade var först<br />
misstänksamma och avvisande. Några la på<br />
luren med en gång. En gång svarade en släkting<br />
och meddelade att personen hade flyttat från<br />
Sverige. Några ringde upp i efterhand, när de<br />
sett numret, för att kontrollera vem som ringt.<br />
Det är inte unikt att det är svårt att hitta<br />
intervjupersoner som har skulder. I examensarbetet<br />
”Vilka ungdomar är det som tar SMS-lån<br />
och varför?”, Högskolan Skövde 2008, redogör<br />
Hayat Abdu för sina svårigheter. Av de 97 personer<br />
som fått hans enkät till var det bara fem<br />
stycken som skickade tillbaka svaren. Han hade<br />
också svårt att få tag på deras telefonnummer<br />
eftersom de inte fanns i Eniros nummerupplysning.<br />
De han fick tag på var oftast inte intresserade,<br />
ibland svarade de att de hade skickat in<br />
svaren, vilket de oftast inte hade gjort.<br />
17 personer har ställt upp och svarat på<br />
frågorna i vår undersökning. Fyra av dessa<br />
har vi fått kontakt med på andra vägar än<br />
via Kronofogdens register. De flesta har givit<br />
utförliga svar men andra har varit korthuggna<br />
och velat få intervjun snabbt överstökad. De<br />
flesta av de intervjuade har tagit sms-lån, oftast<br />
i kombination med andra typer av lån, två har<br />
inga sms-lån. Alla har ställt upp med löfte om<br />
att få vara anonyma. Om de inte hade fått den<br />
garantin hade de inte deltagit. Ingen ville skylta<br />
med sin skuldsättning. Åldern på de intervjuade<br />
är mellan 21 år och 60 år, 7 män och 10<br />
kvinnor.<br />
Bara en person av dem som har tagit sms-lån,<br />
har ett enstaka lån. Övriga har flera. En person<br />
har tagit 40 stycken, en har tagit fem. De flesta<br />
har mellan 10 och 20. Några visste inte hur<br />
många de har tagit. För en person berodde det<br />
på att hennes förra sambo också har tagit smslån<br />
i hennes namn. Två av de intervjuade har<br />
inte tagit några sms-lån alls utan har andra<br />
typer av snabblån. Den ene hade tagit ett<br />
sådant lån, den andre hade flera in blancolån.<br />
5.2.3 Varför lånar man?<br />
Orsaken till varför de intervjuade har tagit<br />
lånen är nästan alltid den samma – de saknar<br />
34 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
pengar och de behövde lösa någon form av<br />
krissituation. En person hade precis separerat<br />
och behövde ett nytt hem. Några hade dålig<br />
koll på sin ekonomi, de flesta behövde pengarna<br />
till räkningar. Några behövde pengar för<br />
att betala andra lån. Pengarna räckte inte, en<br />
person uppgav sig vara ensamstående med<br />
flera barn. En person hade två sjuka barn så<br />
båda föräldrarna kunde inte arbeta. En person<br />
fick inte sina pengar från försäkringskassan.<br />
En person uppgav att han bara hade tagit för<br />
skojs skull men när vi tittade på hans skuldsituation<br />
var den oerhört kaotisk. Frågan är<br />
om den här personen verkligen tog lånen för<br />
att det var kul. Alla övriga har uppgett att de<br />
tog pengarna för att de kände sig tvungna och<br />
de tog lånen för att betala vardagliga utgifter.<br />
En person uppgav att han också hade använt<br />
pengarna för att festa.<br />
I rapporten ”SMS-lån - En kartläggning av<br />
unga vuxnas erfarenheter” (2008) frågade<br />
Konsumentverket ungdomar i åldern 18 till<br />
25 vad de använde sms-lånen till. Enkäten<br />
gjordes på webbplatsen Playahead. Av dem<br />
som svarade använde 37 procent pengarna till<br />
konsumtion som kläder, elektronik och andra<br />
prylar. 29 procent använde lånet till att betala<br />
löpande räkningar och 28 procent använde<br />
dem till resor och nöjen. 16 procent använde<br />
pengarna för att betala andra lån.<br />
I artikeln ”De nya ockrarna” i Affärsvärlden<br />
den 2 september 2008 svarar Jan Åkerlund,<br />
Kronofogdemyndigheten, på frågan vad<br />
låntagarna använder pengarna till. Hälften<br />
använder sms-lånen för att betala räkningar<br />
eller andra lån. Snabblånen är ett sätt att klara<br />
månadens utgifter. För andra handlar det om<br />
en så kallad posititionell konsumtion, det vill<br />
säga man lånar för att kunna hävda sig inför<br />
andra. För många är det till exempel viktigt att<br />
ha de rätta kläderna.<br />
I en intervju med <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
berättar Jan Åkerlund vidare att problemet<br />
med marknadsföringen av snabba lån är att<br />
företagen låtsas vända sig till en kundkrets<br />
som de inte har. Exempelvis tv-reklam med<br />
Robert Gustavsson som köper årgångsvin.<br />
Det är en illusion att de här företagen har<br />
den här typen av kunder. Företagen försöker<br />
lyfta fram en annan publik som de inte har.<br />
När medierna frågar företagen vad låntagarna
använder pengarna till nämns tandläkarbesök<br />
eller ett nytt kylskåp som gått sönder. Men<br />
den som är kreditvärdig tar inte ett snabblån<br />
utan köper på avbetalning istället. Även hos<br />
tandläkaren kan patienten välja att avbetala<br />
skulden vid flera tillfällen. Det är vilseledande<br />
att tro att det är en kreditvärdig krets som tar<br />
de här lånen. På senare tid har Jan Åkerlund<br />
märkt en förskjutning i marknadsföringen<br />
och företagen lyfter inte fram att det är de<br />
kapitalstarka som tar <strong>krediter</strong>na.<br />
Enligt Jan Åkerlund finns det väldigt lite kunskap<br />
om vilka sms-låntagarna är eftersom det<br />
saknas oberoende undersökningar. På det här<br />
området skulle det behövas göras mer för att<br />
få en bättre uppfattning vilka som tar lånen.<br />
5.2.4 Marknadsföringen<br />
De flesta som var med i vår undersökning har<br />
sökt aktivt på nätet för att komma i kontakt<br />
med företagen. Många gånger har de först<br />
hört talas om lånen via reklam antingen på<br />
radio, sett annonser på tunnelbana eller på<br />
buss, sett på text-tv eller fått upp en annons<br />
på nätet. Efter det första lånet sökte de själva<br />
aktivt på nätet. De som hade tagit andra<br />
typer av snabba lån hade sett annonser eller<br />
fått direktreklam hem. En person hade blivit<br />
uppringd av en försäljare.<br />
På frågan om de ofta fortfarande såg marknadsföring<br />
av snabba <strong>krediter</strong> svarade nästan<br />
alla ja. De flesta såg marknadsföring av snabba<br />
<strong>krediter</strong> överallt. På frågan vad de ansåg om<br />
marknadsföringen svarade de tillfrågade<br />
varierat. Några hade ingen åsikt, andra tyckte<br />
inte att den här marknadsföringen var värre<br />
än annan marknadsföring. Vissa var mycket<br />
negativa. De tyckte att det behövdes en bättre<br />
lagstiftning eftersom reklamen lurade människor<br />
att ta dåliga lån, någon tyckte att marknadsföringen<br />
var oansvarig. Två personer var<br />
nu så negativa till lånen att de genast slog ifrån<br />
sig marknadsföringen, så att de i princip inte<br />
såg den.<br />
Trots att flera av dem var rejält skuldsatta fick<br />
flera av dem fortfarande mail och sms från<br />
sms-låneföretagen med nya erbjudanden om<br />
lån.<br />
I Konsumentverkets ovan nämnda rapport<br />
har låntagarna framförallt fått kännedom<br />
35 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
om lånen via tv, press och nätet. Av dem<br />
som har tagit lånen var också kompisar en<br />
informationskälla.<br />
5.2.5 Snabbt och inga frågor<br />
Hur lång tid tar det då innan pengarna<br />
kommer? Här kan det konstateras att företagen<br />
håller vad de lovar, det går nästan alltid<br />
snabbt. Tidsmässigt uppger de intervjuade<br />
allt från 10 minuter, en halvtimma till en dag.<br />
Ibland vet de inte hur fort det gått men upplevelsen<br />
alla har är att det går fort, i princip<br />
direkt. Några upplever att det går för fort och<br />
att det är en nackdel, de hinner inte tänka<br />
efter. När det gäller de andra snabblånen går<br />
det snabbt att få även dem, efter några dagar<br />
finns pengarna på ditt konto.<br />
Ställer företagen några krav? En person<br />
uppger att det sker en kreditprövning, några<br />
andra att låntagaren inte får ha någon betalningsanmärkning,<br />
måste ha fast anställning<br />
med en viss inkomstgräns och att personen<br />
ska ha fyllt 18 år. Andra kan inte minnas att<br />
företagen ställde några krav, möjligen att<br />
låntagaren har ett mobilnummer. När det<br />
gäller dem som har tagit andra typer av<br />
snabblån är kraven tydligare, 18 år, svensk<br />
medborgare, fast anställning och en viss<br />
inkomst per år.<br />
5.2.6 Villkoren och kostnader<br />
På frågan om de tyckte villkoren för lånen<br />
var bra svarar låntagarna ”både och”. Några<br />
ansåg att villkoren var bra, andra tyckte inte<br />
att villkoren var bra. ”Nej, villkoren är inte<br />
bra, men är man desperat tar man vad man<br />
får.” “Det sägs att lånen är räntefria men de är<br />
väldigt dyra.”<br />
I Konsumentverkets rapport var det 38 procent<br />
som avstod från att ta sms-lån för att det<br />
var för dyrt. <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong>s undersökning<br />
visar att alla som har tagit sms-lån varit<br />
fullt på det klara med vad lånen skulle kosta<br />
dem. ”Jag insåg att lånet skulle vara dyrt, men<br />
jag tänkte inte på det eller det löser sig.” “Jag<br />
var medveten om att det var vansinnigt, men<br />
det var lätt att få loss pengar.”<br />
De som har svarat nej på frågan har tagit<br />
andra snabblån, dessa lån har blivit dyrare än<br />
vad de räknade med. En person som tog den<br />
typ av snabblån var dock helt medveten om
att det skulle bli dyrt. ”Absolut, vi gick in i det<br />
här med öppna ögon.”<br />
Två som tog sms-lån säger att de förstod att<br />
det var dyrt men att de egentligen inte insåg<br />
vad det skulle få för konsekvenser för dem. ”Ja,<br />
egentligen fattade jag, men inte att det skulle<br />
skena iväg som det gjorde.” ”Jag såg summan,<br />
men jag förstod inte hur mycket den faktiskt<br />
var. Det fanns heller ingen varningstext som<br />
varnade mig för vad lånet egentligen skulle<br />
innebära.”<br />
Fyra av de tillfrågade hade inte reflekterat över<br />
ett annat sätt att låna. ”Det här är snabbt och<br />
enkelt sätt.” Övriga hade valt andra sätt. Detta<br />
gällde både för dem som hade tagit sms-lån<br />
och andra typer av snabba <strong>krediter</strong>.<br />
”Vi hade däremot inget val. Hade vi kunnat<br />
få ett bättre lån hade vi tagit det, men den<br />
möjligheten fanns inte.”<br />
”Jag hade inget annat val, visste att det var<br />
dåligt, men nöden har ingen lag.” “Om jag<br />
hade insett konsekvenserna hade jag valt ett<br />
annat sätt. Jag levde med en man som hade<br />
betalningsanmärkningar, jag tog på mig alla<br />
våra gemensamma lån.”<br />
”Jag önskade att den här möjligheten inte<br />
fanns, det är för lätt.”<br />
5.2.7 Rekommendationer och råd<br />
Det var ingen av de tillfrågade som skulle<br />
rekommendera sina barn eller sina vänner att<br />
ta den här typen av lån. ”Aldrig i livet.” ”Jag<br />
skulle inte rekommendera min värsta fiende<br />
att ta ett sms-lån.” En person ansåg att inte<br />
ens om låntagaren fick i en miljon om några<br />
dagar skulle denne ta ett sms-lån, någon<br />
tyckte dock att en låntagare kunde ta ett om<br />
denne visste att en större summa pengar var<br />
på väg in. En annan person kunde rekommendera<br />
det ”i värsta fall men bara om det var<br />
en engångsgrej”. En av dem som hade tagit ett<br />
in blancolån skulle aldrig rekommendera sina<br />
medmänniskor att ta en sådan här snabbkredit.<br />
”De här lånen är designade för att skuldsätta<br />
människor, det är bättre för företagen<br />
om man blir skuldsatt eftersom de tjänar mer<br />
om man är skuldsatt längre tid.”<br />
Det vanligaste rådet som de tillfrågade skulle<br />
ge den som tar ett snabblån var att tänka efter<br />
före, helst skulle personen tänka över det flera<br />
gånger innan denne tog ett lån. Några föreslog<br />
att personen skulle pröva andra sätt i första<br />
36 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
hand, så långt det var möjligt skulle denne<br />
undvika den här typen av lån. ”Måste man ta<br />
ett sms-lån finns det ett behov att se över sin<br />
ekonomi i stort.” ”Låna inte igen, det blir lätt<br />
en vana.”<br />
Om personen mot förmodan tog ett lån skulle<br />
denne betala tillbaka så snabbt som möjligt,<br />
personen fick inte hamna i en ond cirkel, där<br />
denne lånar för att betala andra lån. Handlade<br />
det om ett större lån skulle låntagaren helst<br />
titta igenom alla papper noga och kanske<br />
be en vän att vara med vid kontakten med<br />
långivaren.<br />
När det gällde råd till sig själva var de tillfrågade<br />
överlag mycket strängare mot sig själva<br />
än mot andra. Flera tyckte att de fick skylla<br />
sig själva, de hade själva valt att låna. Flera<br />
uttryckte att de ändå inte skulle ha lyssnat på<br />
några goda råd eftersom de bara såg den här<br />
lösningen, inga varningar skulle hindra dem.<br />
Andra uttryckte en önskan om de hade velat<br />
bli stoppade på något sätt, eftersom de inte<br />
kunde hindra sig själva, de ville att det fanns<br />
någon slags kontroll. En behövde inga råd alls,<br />
all information fanns. En person uttryckte en<br />
önskan om att få veta vad in blancolånet innebar<br />
i kronor och öre. En annan hade velat ha<br />
information om att ju fler <strong>krediter</strong> en person<br />
har desto sämre är förutsättningarna för att få<br />
ett annat bra lån.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> ställde också frågan<br />
när ett snabbt lån kan vara bra, flera svarade<br />
att det aldrig var bra med ett snabbt lån. En<br />
person hade följande formulering. ”Om du<br />
har gått om pengar kan ett sådant här lån vara<br />
bra men då behöver du inte låna, det innebär<br />
att de här lånen inte har något existensberättigande.”<br />
Några såg att det kunde finnas<br />
situationer när det kunde vara bra med ett<br />
snabbt lån, som i vissa akuta situationer och<br />
när låntagaren sitter rejält i en knipa. Om<br />
en person till exempel inte har pengar till<br />
mat eller om en person får punktering långt<br />
hemifrån och det absolut inte finns någon<br />
annan lösning. En räkning som personen<br />
inte förutsett, ansåg en var en situation då ett<br />
snabbt lån kunde vara bra.<br />
När det gällde om skyddet för konsumenter<br />
var bra, svarade de flesta nej. De sa att det<br />
upplevde att det inte fanns något skydd, det
var alldeles för lätt att få låna. Det här är en<br />
ny marknad och skyddet är inte tillräckligt<br />
utvecklat, ansåg en. Sms-lån borde bojkottas,<br />
tyckte en annan. Tre personer hade ingen<br />
uppfattning och en person tyckte att skyddet<br />
var bra. Tydlig och bra information fanns på<br />
företagens webbplatser, menade den personen.<br />
5.2.8 Lånens konsekvenser<br />
Vad har då lånen haft för konsekvenser för<br />
låntagarna? Sammanfattningsvis har ju nästan<br />
alla hamnat hos Kronofogden. För några har<br />
lånen inte inneburit några större konsekvenser,<br />
för andra var det en dyrköpt läxa. För<br />
flera har det löst sig men att det var mycket<br />
nära att skuldsituationen utvecklats till en<br />
katastrof, för några har det slutat i tragedi.<br />
Här är de intervjuades egna upplevelser om<br />
vilka konsekvenser lånen har haft för dem (en<br />
person ville inte svara på frågan):<br />
”Tråkigt att få skulder, men nu har jag betalat<br />
tillbaka, inga större konsekvenser.”<br />
”Det höll på att gå illa för mig, men det redde<br />
ut sig.”<br />
”Lånen har fått stora konsekvenser för mig,<br />
väldigt dyra, jag har fått jobba extra för att<br />
betala igen, idag är det löst.”<br />
”Jag har hamnat hos Kronofogden och inkasso.”<br />
”Jag har fått betalningsanmärkningar.”<br />
”Vi har hamnat i en ond cirkel.”<br />
”De här lånen har förstört hela min ekonomi,<br />
med hjälp av mina föräldrar håller jag på att<br />
komma igen.”<br />
”Inga konsekvenser för mig.”<br />
”Jag tappade kontrollen, försökte lösa min<br />
situation och nu är jag skuldsatt.”<br />
”I normala fall är jag en driftig person, men<br />
37 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
när det gäller mina skulder har allt bara låst<br />
sig. Jag känner en sådan enorm skam för att jag<br />
hamnat i den här situationen. Jag har ständigt<br />
ont i magen och vågar inte gå hem från jobbet<br />
eftersom jag inte vet vad som har kommit med<br />
posten. Det är alldeles för lätt att ta de här<br />
lånen. Jag hade skitlån innan, jag trodde att jag<br />
löste situationen men jag bara förvärrade den.”<br />
”Det höll på att gå väldigt illa för mig. Jag<br />
försökte rädda mig själv genom att ta de här<br />
lånen, men det förstörde situationen, skulden<br />
bara växte och jag fick ta lån för att betala<br />
gamla lån. Allt var snurrigt. Med hjälp av vänner<br />
som gick i borgen fick jag ett saneringslån.<br />
En tillfällig lösning höll på att bli en katastrof.”<br />
”Jag försökte lösa en likviditetskris med lån, nu<br />
är situationen förvärrad.”<br />
”De här lånen har förstört mitt liv. De har<br />
begravt mig. Jag har förlorat allt, min fru och<br />
mina barn. Jag vet inte vad som hände, jag<br />
vaknade upp efter ett halvår och hade hur<br />
mycket skulder som helst. Nu ser jag klart men<br />
när det snurrade på var det som om min hjärna<br />
inte fungerade.”<br />
”Inga större konsekvenser för mig, jobbar extra<br />
för att betala tillbaka.”<br />
”Lånet öppnade dörren till skuldsättning. Det<br />
har förstört mitt sociala liv. Man kan inte fungera<br />
när man inte har några pengar. Alla vill<br />
göra rätt för sig men det här var ett misstag som<br />
jag fortfarande får betala för.”<br />
”Familjen höll på att hamna i skuldfällan, men<br />
hjälp av saneringslån undvek vi det. Det var<br />
så enkelt att låna men när det blev problem så<br />
blev allt så krångligt. Jag blev betraktad som en<br />
B-människa, nej snarare en C-människa, det<br />
var som om jag mist mitt människovärde.”
38 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
6. Debatten om<br />
sms-lånen<br />
6.1 Inledning<br />
Ända sedan sms-lånen såg dagens ljus i Sverige<br />
har låneformen blivit mycket omdebatterad.<br />
<strong>Att</strong> diskussionen skulle bli så omfattande<br />
anade nog ingen när reklammelodin ”sms:a<br />
låna” först dök upp i etern. Det var nog inte<br />
många som förstod att det handlade om en ny<br />
kreditform och att fenomenet skulle få stora<br />
konsekvenser. Om man hade gjort det hade<br />
man nog inte nynnat med.<br />
Den som vill förkovra sig i ämnet snabba lån<br />
har en rik skatt att ösa ur. Varje gång det kommer<br />
nya siffror på hur många som skuldsätts<br />
på grund av lånen produceras det artiklar<br />
och notiser på löpande band. <strong>Att</strong> pressen har<br />
blivit mer benägen att skriva om skulder kan<br />
förklaras med den ekonomiska krisen. Vissa<br />
tidningar har numera sparskolor istället för<br />
aktieskolor.<br />
6.2 Några exempel på artiklar<br />
Det är inte möjligt att återge hela den rika<br />
flora av artiklar som finns men här kommer<br />
några exempel:<br />
I en artikel i tidningen Faktum, nr 78/08,<br />
frågar sig skribenten hur det kan vara lönsamt<br />
att låna ut pengar till människor som inte kan<br />
betala tillbaka. Det finns några få försvarare av<br />
sms-lånen och argumentet är den fria marknaden,<br />
det står var och en fritt att avstå från<br />
att låna. Typiskt svenskt, menar dessa, att inte<br />
acceptera fri företagsamhet på en fri marknad.<br />
Men dagens snabblåneföretag skulle inte tjäna<br />
pengar på dem som inte har en inkomst på en<br />
fri marknad. ”För detta krävs tvärtom att det<br />
finns en myndighet som gör livet besvärligt<br />
för låntagaren till dess att lånet betalats tillbaka.<br />
Det behövs en Kronofogdemyndighet.”<br />
I Icakuriren, nr 42/08, granskar tidningen<br />
två företag, SMS finans och Femhundringen.<br />
nu. Det är i praktiken två grenar av samma<br />
företag, Soriana. Ägaren är tidigare dömd för<br />
brott mot aktiebolagslagen. Skribenten frågar<br />
varifrån pengarna kommer, men det är en<br />
affärshemlighet.<br />
I Intrum Magazine, nr 1/09, synas den<br />
lukrativa och snabbväxande branschen. Här<br />
intervjuas Nadia Simeonidou om hur hon<br />
hamnade i skuldspiralen. Hon kände det som<br />
om all reklam om snabba och lätta pengar<br />
vände sig till henne. Här konstateras att av<br />
de europeiska länderna är det Finland och<br />
Sverige som har störst problem med snabblån.<br />
“Och eftersom det är så lätt att få – i Sverige<br />
krävs varken kreditkontroll eller skriftligt avtal<br />
– är det lätt att leva över sina tillgångar.”<br />
Affärsvärlden, 2/9 08, döper de nya smslåneföretagen<br />
till ”De nya ockrarna”. Skribenten<br />
menar att företagen riktar in sig på<br />
de ekonomiskt svaga och tar ut räntor på<br />
tusentals procent. Bortom kontroll från<br />
myndigheterna. ”Välkommen att studera vår<br />
tids baggbölare. Förr i världen ägnade de sig<br />
åt att lura av småbönder deras skog. Numera<br />
är målgruppen fattigt folk i största allmänhet.”<br />
I artikeln kartläggs trettiotre aktörer, bland<br />
annat Sverigelånet som marknadsförs som<br />
marknadens billigaste men har en effektiv<br />
ränta på 1746 procent.<br />
6.3 Debatten i tidningar och på nätet<br />
Ledar- och debattsidor har avhandlat smslånen.<br />
I en debattartikel med rubriken ”Ockrarna<br />
mitt bland oss” frågar sig Bo Pellenäs i<br />
UNT den 1 september 2008 om inte sms-lån<br />
är ocker. ”Jovisst, är det rent och skärt ocker och<br />
drabbar människor som sämst klarar kostnader.<br />
Varje rättskaffens människa måste finna det<br />
omoraliskt att med den här typen av vinstkalkyler<br />
driva unga människor in i kronofogdens<br />
dystra värld.”<br />
Magnus Manhammar är inne på samma spår<br />
i en debattartikel Sydöstran den 7 oktober<br />
2008: ”Det sätt som de här företagen försöker<br />
sko sig på människor som råkat illa ut ekonomiskt<br />
är osmakligt”.<br />
Åsa Petersen, på ledarplats i Aftonbladet den<br />
14 april 2009, menar att man kan tala om<br />
ockrets återkomst. Hon citerar s-politikern<br />
Ardalan Shekarabi: ”Giriga företag tjänar stora
pengar på att fattiga människor tvingas låna<br />
småsummor till höga räntor och avgifter”.<br />
Karin Rebas säger i en debattartikel i Västerbottens<br />
Kuriren den 22 januari 2008 att det är<br />
dags att stoppa ockrarna innan ännu fler råkar<br />
illa ut. ”Kronofogden har i flera månader krävt<br />
att det borde införas väntetid på sms-lånen på<br />
exempelvis ett dygn. Det är hög tid för politikerna<br />
att lyssna på det rådet – innan ännu fler<br />
råkar illa ut.”<br />
Borås tidningens ledarsida kallar lånen för<br />
”Lömska lånefällor” den 24 september 2008<br />
och tycker det behövs en etisk diskussion och<br />
bättre kontroll hos sms-låneföretagen vore<br />
minst sagt på sin plats och en fördröjning<br />
skulle heller inte skada.<br />
6.4 Debatt i riksdagen<br />
Ämnet har debatterats i riskdagen och flera<br />
riksdagsmän har skrivit motioner. Motionärerna<br />
kommer från alla riksdagspartier har<br />
bland annat krävt skärpta regler i Konsumentkreditlagen<br />
så att kravet på kreditprövning,<br />
information och skriftliga kreditavtal också<br />
ska omfatta sms-lånen.<br />
Vissa politiker har framfört krav att de företag<br />
som inte gör en ordentlig kreditprövning, det<br />
vill säga inte använder kreditupplysningsregistret,<br />
inte sedan ska kunna vända sig till<br />
Kronofogden för att driva in fordran. Andra<br />
har ställt krav om att ett sms-lån måste ha<br />
tydlig information om vilken procentsats som<br />
krediten har och om att den totala kostnaden<br />
för lånet måste anges. Först därefter skulle en<br />
avtalsbekräftelse få skickats.<br />
Några vill också ha en översyn av reglerna när<br />
det gäller skyldighet att ange effektiv ränta. En<br />
annan motionär vill att lagstiftningen tydligare<br />
bör slår vakt om att marknadsföringen av<br />
sms-lånen sker på ett ansvarsfullt sätt. Motionären<br />
ville att regeringen skyndsamt hanterar<br />
lagstiftningsprocessen för att minska risken<br />
för att korttids<strong>krediter</strong> leder in eller förvärrar<br />
en skuldfällan.<br />
Frågan har diskuterats i interpellationsdebatter.<br />
Justitieminister Beatrice Ask har hänvisat<br />
till implementeringen av EU:s Konsumentkreditdirektiv.<br />
Hon uttrycker att det är viktigt<br />
att samhället hittar åtgärder som motverkar<br />
39 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
problemen med sms-lånen, men samtidigt är<br />
det angeläget att lagstiftaren inte tar ett snabbspår<br />
som ger en dålig lagstiftning. ”Vi behöver<br />
bevara möjligheterna till en enkel och effektiv<br />
kreditgivning, men samtidigt ge ett tillräckligt<br />
konsumentskydd.” 21 mars 2009.<br />
Civilutskottet sammanfattar i betänkandet<br />
2008/09:CU25 att det finns ett behov av<br />
översyn av lagen. De aktuella bestämmelserna<br />
infördes i lagen i början av 1990-talet. Då var<br />
det enligt utskottet inte möjligt att förutse den<br />
tekniska utvecklingen som skapat förutsättningar<br />
för sms-lånen. Men trots den berättigade<br />
kritiken mot sms-lånen ville utskottet<br />
framhålla att den här typen korta <strong>krediter</strong> som<br />
håller sig inom lagens ramar kan fylla en funktion<br />
på marknaden som ett konkurrerande<br />
finansiell tjänst eller som ett komplement till<br />
bankernas traditionella låneprodukter. Vidare<br />
finns det enligt utskottet redan idag möjlighet<br />
med gällande lagstiftning ingripa mot de här<br />
lånen. Civilutskottet avslår alla motioner med<br />
anledning av att det pågår ett arbete med att<br />
se över lagstiftningen på Justitiedepartementet<br />
och att det här arbetat ska vara klart ”inom<br />
kort”.<br />
6.5 Uppsatser<br />
<strong>Att</strong> intresset för den här frågan har varit intensiv<br />
går också att utläsa av antalet uppsatser<br />
som har producerats på olika högskolor och<br />
universitet runt om i landet. ”Hade det inte<br />
kostat så mycket, hade det kanske varit enklare”<br />
heter en uppsats som handlar om studenters<br />
förhållande till sms-lån. Den är skriven vid<br />
högskolan i Halmstad av studenterna Mona<br />
Frisell och Lena Lumme. ”Reglering av snabblån<br />
mot bakgrund av klassiska <strong>krediter</strong>” av<br />
Stefanie Friberg på Luleå tekniska universitet<br />
är en annan uppsats. Det finns betydligt fler<br />
uppsatser och några har varit till stort nytta<br />
för den här rapporten eftersom flera studier<br />
har tagit upp intressanta aspekter på ämnet.<br />
6.6 Några som inte hörs inte i debatten<br />
Några röster som sällan hörs i debatten är<br />
lånegivarna och låntagarna. Vad <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
har kunnat se har varken företagen<br />
eller låntagare skrivit några debattartiklar.<br />
Företaget Folkia har vid några tillfällen svarat<br />
debattörer på sin hemsida, bland annat dem<br />
vi tidigare nämnt. Carina Moberg och Eva
Sonidsson (socialdemokrater) vill att <strong>krediter</strong>na<br />
inte ska betalas ut samma dag som man<br />
ansöker om lånet för att på så sätt skydda<br />
unga människor. Folkia svarar och undrar<br />
om skribenterna gjort sin läxa eftersom att<br />
företagets genomsnittliga kund är cirka 35 år<br />
så det skulle inte hjälpa unga däremot drabba<br />
vuxna. ”Vuxna personer som har ett behov,<br />
gör en bedömning av utbudet på marknaden<br />
och sedan fattar ett vuxet beslut.” De skriver<br />
vidare: ”Ett sätt att se på saken är alltså att<br />
vi utnyttjar de svaga. Ett annat sätt att se på<br />
saken är att vi hjälper personer som inte får<br />
hjälp någon annanstans”.<br />
I ett inlägg till Jan Ertborn med flera folkpartister<br />
svara Folkia: ”Frågan är varför just smslånen<br />
rönt så mycket uppmärksamhet. Kan<br />
det vara så att de som skriver om lånens vara<br />
eller icke vara helt enkelt inte träffat någon<br />
låntagare. För det är ju alltid lättare att tycka<br />
om saker man inte upplevt själv, fördomar<br />
brukar fenomenet kallas.”<br />
6.7 De intervjuade företagen om<br />
debatten<br />
Vad tyckte då de intervjuade företagen om<br />
debatten. Det gick en klar linje mellan smslåneföretagen<br />
och övriga kreditgivare, där det<br />
senare inte var så kritiska till debatten. Thorn<br />
ansåg till exempel att: ”aktörerna på marknaden<br />
bör bejaka en levande debatt om de olika<br />
produkter som marknadsförs”.<br />
Resursbanken tyckte att snabblåneföretagen<br />
har smutsat ner begreppet snabbt. ”Vi konkurrerar<br />
inte om samma kunder.” De här företagen<br />
har skapat en ny marknad och ger lån till<br />
dem som Resursbank aldrig skulle godkänna<br />
som låntagare. ”Men de påverkar oss på det<br />
sättet att våra kunder försöker betala sina lån<br />
som de tagit av oss och det blir en negativ spiral.<br />
Sms-låneföretagen försämrar möjligheten för de<br />
här människorna att kunna betala.”<br />
Sevenday tycker också att det är bra med<br />
debatt, men tyvärr blandas begreppen ihop.<br />
Sms-lån och privatlån är inte samma sak och<br />
företagen lånar inte ut till vem som helst. ”Det<br />
som kanske behöver diskuteras är att kreditprövningen<br />
måste bli bättre.”<br />
Sms-lånföretagen uppfattar ofta debatten som<br />
enkelspårig, ensidig och utan nyanser. Weblån<br />
40 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
anser att det finns problem med produkten<br />
men att den är ung och allt är inte negativt:<br />
”Det finns behov av den här produkten exempelvis<br />
när försäkringskassan inte betala ut, då<br />
är det här en väldigt enkel lösning”.<br />
Folkia tycker att det är bra med debatt men att<br />
man måste ha perspektiv. Företaget har låga<br />
kreditförluster i jämförelse med andra och<br />
kunderna är glada och nöjda. ”Myndigheterna<br />
vill få uppmärksamhet för att få mer anslag, det<br />
är därför de är mer fokuserade på snabba lån<br />
än andra typer av <strong>krediter</strong>.” Till exempel tyckte<br />
företaget att frågorna som <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
ställde var vinklade och därför skulle<br />
aldrig den här undersökningen bli objektiv.<br />
Expresslån tycker att det är bra med en debatt<br />
om till exempel avgifterna som ofta är oskäligt<br />
höga.<br />
Låntagarna är väldigt tysta. Vid några tillfällen<br />
dyker de upp i någon artikel, men sällan som<br />
subjekt, utan som objekt - offer. I Expressen<br />
27/8 09 måste en ensamstående mamma sälja<br />
familjens soffa på grund av sms-lånen. Mamman<br />
med de två barnen har varit tvungen<br />
att ta sms-lån när hon blev arbetslös. Hon<br />
lockades av Folkias och Ferratums reklam<br />
”Folkia- ditt stöd i vardagsekonomin” och<br />
”Enkelt och säkert – lån för alla tillfällen i<br />
vardagen.” Hon såg inga andra utvägar när<br />
hon inte fick ihop ekonomin. Hon blev nekad<br />
av de vanliga bankerna men sms-lånen gav<br />
henne kredit.”Självklart har jag det största<br />
ansvaret. Jag hade inte tagit lånen om jag inte<br />
absolut behövt. Och det är lätt att ta ett sånt<br />
lån och enkelt när man är desperat.”<br />
Samtidigt visar Expressen hur de som äger<br />
företagen lever. De tjänar miljoner och bor<br />
i lyxvillor.”Så här lever direktörerna bakom<br />
bolagen som lånar ut snabba pengar till<br />
ockerliknande räntor via sms och nätet.”<br />
Företagen försvarar sig med att: ”Ett lån på<br />
3 000 kronor stjälper ingen ekonomi”, (IPP<br />
Sweden Aktiebolag).<br />
”Vi trycker inte ner våra produkter i halsen<br />
på folk. Det finns en stor efterfrågan på våra<br />
tjänster. Vi får väldigt, väldigt fin respons från<br />
alla våra kunder. Och det är de som är vårt<br />
hjärta.” (Folkia).
6.8 Fullt ös i debatten – inget händer<br />
i praktiken<br />
Debatten om sms-lånen har varit omfattande.<br />
Det finns väl ingen som kan ha undgått<br />
den och alla vet väl vid det här laget vad ett<br />
sms-lån är. Trots debatt och aktivitet har det<br />
i princip inte hänt något när det gäller att<br />
41 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
komma till rätta med skuldsättningen och de<br />
problemen som finns kring sms-lånen.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> har vid ett antal tillfällen<br />
påpekat för regeringen vad vi tycker om att<br />
det går så långsamt och att allt fler skuldsätts.<br />
Frågan är varför det behöver ta så lång tid.
42 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
7 Möjliga lösningar<br />
7.1 Överskuldsättning<br />
<strong>Att</strong> bli överskuldsatt orsakar stort lidande för<br />
dem som drabbas. Samtidigt är överskuldsättningen<br />
kostsam för samhället. De överskuldsatta<br />
har cirka 35 procent lägre hälsovärden än<br />
normalbefolkningen, enligt rapporten ”Alla<br />
vill göra rätt för sig”. Folksjukdomar som hjärt-<br />
och kärlproblem, diabetes, cancersjukdom,<br />
allergier med mera är nio gånger vanligare<br />
bland överskuldsatta i jämförelse med normalbefolkningen.<br />
Uppskattningsvis finns det<br />
cirka 400 000 överskuldsatta personer i Sverige.<br />
Utifrån den siffran har det gjorts beräkningar<br />
att överskuldsättning kostar samhället mellan<br />
30 och 50 miljarder kronor per år.<br />
7.2 Alla kan bli skuldsatta<br />
Enligt ovan nämnda rapport kan alla hushåll<br />
bli överskuldsatta. Det som är det gemensamma<br />
för dem som har blivit överskuldsatta<br />
är att de oftast har haft för små marginaler.<br />
Det innebär att det inte bara är hushåll med<br />
svag ekonomi som ligger i riskzon utan även<br />
hushåll med goda inkomster men där familjen<br />
har tecknat in större delen av inkomsten. Det<br />
andra gemensamma för dem som hamnar i<br />
skuldfällan är att det hänt något som de inte<br />
räknat med. Undersökningar visar att de<br />
som har råkat illa ut nästan alltid drabbats<br />
av en oförutsedd händelse som arbetslöshet,<br />
sjukdom, dödsfall, skilsmässa eller en konkurs.<br />
Och eftersom hushållet saknar marginaler<br />
finns det inte längre någon möjlighet att<br />
betala alla utgifterna. Alla med små marginaler<br />
som drabbas av en plötslig förändring blir<br />
inte överskuldsatta. Om hushållet till exempel<br />
har ett nätverk runt sig som stödjer och bistår<br />
kan det göra en stor skillnad för hur det<br />
utvecklas. ”Om ett hushåll blir överskuldsatt<br />
eller inte beror i stor utsträckning på kombination<br />
av olika händelser, den egna förmågan och<br />
omgivningen. Dessa tre delar behöver läggas<br />
ihop till en helhet för att kunna bedöma risken<br />
för överskuldsättning. Den som är sårbar i alla<br />
delar löper en större risk att bli överskuldsatt.”<br />
Ur rapporten ”Alla vill göra rätt för sig”.<br />
7.3 Stoppar huvudet i sanden<br />
Den som får ekonomiska problem behöver<br />
reagera snabbt för att få överblick över situationen.<br />
Personen måste se över inkomster och<br />
utgifter, börja förhandla med fordringsägare<br />
och lägga om sina vanor. Det är viktigt att ha<br />
kunskap och förmåga att planera sin ekonomi,<br />
saknas den är det viktigt att skaffa den. Problemet<br />
är att många som är på väg in i en överskuldsättning<br />
gör precis tvärtom, många väljer<br />
att stoppa huvudet i sanden. I Konsumentverkets<br />
rapport ”Överskuldsättning omfattning,<br />
orsaker och förslag till åtgärder” skriver verket<br />
att många som hamnar i ekonomisk knipa<br />
reagerar med passivitet och resignation, vilket<br />
är allt annat än vad de behöver just då. En<br />
förklaring till att personer med ekonomiska<br />
problem hamnar i passivitet är att de känner<br />
skam. Richard Ahlström, fil Dr i psykologi vid<br />
Universitetet i Helsingfors, skriver i rapporten<br />
att: ”Skuldsättning handlar om upplevelser<br />
av skam”. Enligt ”Alla vill göra rätt för sig”<br />
uppstår skam när vi inte lyckas leva upp till<br />
våra egna värderingar. Skam uppstår när vår<br />
etiska identitet är hotad. Den som får ekonomiska<br />
problem hamnar dessutom i stress.<br />
Richard Ahlström menar att upplevelsen av<br />
att vara överskuldsatt i dagens Sverige handlar<br />
om att känna sig konstant hotad, jagad,<br />
bestraffad och helt utan möjlighet att försvara<br />
sig. Han tycker det är anmärkningsvärt hur<br />
skuldsatta blir behandlade av myndigheterna.<br />
Det är inget brott att bli överskuldsatt, men<br />
de överskuldsatta blir behandlade som om de<br />
begått ett brott. ”Jag kan inte göra mig fri från<br />
en känsla att många krafter i Sverige medvetet<br />
har, och kommer även i fortsättningen, att<br />
försöka bromsa strävandena till en förbättring<br />
av de skuldsattas situation.” Han menar att<br />
det går att förstå utifrån ett partsintresse men<br />
att det också handlar om en mentalitetsfråga i<br />
Sverige, ”nämligen föraktet för de som hamnat<br />
i skuld. Jag tycker detta genomsyrar mycket av<br />
tänkandet kring skuldsättning i stort”.<br />
7.4 Hjälpande hand<br />
Den som får ekonomiska problem ska alltså<br />
inte bara tampas med själva problemet utan<br />
också värderingar. Människor som hamnar i<br />
kris kan inte alltid se saker klart och tydligt,<br />
de tar inte alltid de bästa besluten. De får<br />
ett tunnelseende. I dessa situationer när allt<br />
rämnar, personen känner skam och personen<br />
har tappat kontrollen över sin ekonomi<br />
behöver personen en hjälpande hand. <strong>Att</strong> ta
tag i situationen tidigt gör också att personen<br />
inte hamnar så långt ner i det så kallade<br />
skuldträsket. Kommunens budget- och skuldrådgivare<br />
kan vara en sådan hjälp. Enligt lag<br />
är alla kommuner skyldiga att ha en rådgivare,<br />
men statistik från Konsumentverket visar att<br />
det inte alltid fungerar optimalt. När verket<br />
för andra året i rad gjorde en undersökning<br />
(publicerad mars 2009) visade det sig att tio<br />
kommuner helt saknade sådana rådgivare. I<br />
100 av de 280 kommunerna var väntetiden<br />
i en månad eller mer. I vissa kommuner var<br />
väntetiden upp till två år.<br />
”Det kan inte vara acceptabelt att en person<br />
som befinner sig i en svår ekonomisk situation<br />
ska behöva vänta så länge”, ansåg Konsumentverkets<br />
generaldirektör Gunnar Larsson.<br />
Dessutom upptar skuldsanering en allt större<br />
del av budget- och skuldrådgivarnas arbetstid<br />
och rådgivningsarbetet får stryka på foten. 123<br />
kommuner arbetar överhuvudtaget inte med<br />
förebyggande arbete.<br />
7.5 Värmdö kommun<br />
Värmdö kommun har valt att satsa på att<br />
förebygga överskuldsättning. Enligt Susanna<br />
Ossianson, budget- och skuldrådgivare på<br />
Värmdö, innebär det bland annat att rådgivningen<br />
samarbetar med socialförvaltningen<br />
som ofta får tidiga signaler på ekonomiska<br />
problem. Rådgivningen kommer snabbt in i<br />
processen och eftersom skuldsättningsproblematiken<br />
inte hunnit gå så långt behöver<br />
insatserna inte bli så stora, men däremot blir<br />
de effektiva. Rådgivningen har kunnat hindra<br />
vräkningar och komma överens med fordringsägarna<br />
på ett tidigt stadium. Ju tidigare<br />
rådgivningen kommer in i processen desto<br />
bättre möjligheter att finna lösningar. Människor<br />
mår dåligt och under de första mötena<br />
går tiden oftast åt till att börja öppna kuverten<br />
med kravbrev.<br />
7.6 Sociala lån<br />
I rapporten ”Överskuldsättning – omfattning,<br />
orsaker och förslag till åtgärder” radas<br />
ett antal insatser upp som kan förhindra<br />
överskuldsättning. Ett förslag som skulle<br />
kunna läggas till paletten av verktyg var just<br />
sociala lån. Dessa har införts i en rad länder,<br />
bland annat Finland. Via en stiftelse, men även<br />
via vissa kommuner, kan den överskuldsatte<br />
43 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
ansöka om ett saneringslån. När det gäller<br />
stiftelsens lån innebär deras åtagande att den<br />
går i borgen för ett lån i en vanlig bank. Med<br />
hjälp av saneringslånet betalas alla andra<br />
lån. Förutsättningar för att stiftelsen ska gå i<br />
borgen är att personen har en inkomst via lön<br />
eller via pension. Lånet ska vara betalt efter<br />
åtta år. Låntagaren betalar en ränta men den<br />
är förhållandevis låg.<br />
7.7 Stort behov av information<br />
För att förbereda medborgarna i det nya<br />
kreditsamhället är det viktigt att de är välinformerade.<br />
I SOU 2004:47 påpekade Förtroendekommissionen<br />
att konsumenten befinner<br />
sig i ett informationsunderläge i förhållande<br />
till näringsidkaren när det gäller det finansiella<br />
området i stort. Det hänger samman<br />
med att konsumenten i allt större utsträckning<br />
köper komplexa finansiella tjänster som<br />
tidigare bara utnyttjades av proffsen. I SOU<br />
2000:29 konstateras att konsumenten ligger<br />
i underläge vad gäller kunskaper. Han eller<br />
hon förstår inte alla termer och villkor som<br />
tillämpas i avtalen. Det för med sig att låntagarna<br />
många gånger inte heller förstår innebörden<br />
och konsekvenserna av sitt handlande.<br />
I Finansdepartementets promemoria från<br />
2005, ”Konsumentskydd inom det finansiella<br />
området”,, fastslås att det finns ett stort behov<br />
av utbildning och information i stort. Därför<br />
behövs det informationssatsningar.<br />
7.8 Andra åtgärder<br />
Det borde finnas en skyldighet för företagen<br />
att informera om riskerna med att ta ett<br />
snabbt lån med kort utlåningstid. Ungefär<br />
som på ett paket cigaretter skulle det stå att<br />
en kredit är ett åtagande som kan få konsekvenser<br />
för en persons ekonomi. ”Tänk efter<br />
före du tar lånet.” Branschen borde finansiera<br />
motkampanjer för att ge möjligheter till<br />
motbilder. Den här informationen kunde<br />
till exempel dyka upp på nätet när en person<br />
söker på orden snabba lån.<br />
Informationssatsningar riktade till ungdomar<br />
behövs – men också till andra riskgrupper som<br />
riskerar att skuldsätta sig över sina tillgångar.<br />
<strong>Att</strong> införa privatekonomi i skolan är det<br />
många som har krävt i debattartiklar, remisssvar<br />
etc. Bland annat har <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong><br />
vid upprepade tillfällen framför krav
på en förstärkt konsumentkunskap med<br />
privatekonomi som en central del till utbildningsministern<br />
och Skolverket. Det föreslogs<br />
också i Konsumentverkets rapport ”Överskuldsättning<br />
och ekonomiska problem bland<br />
ungdomar”. Kunskapstesten som gjordes,<br />
samtal med ungdomarna och webbenkäten<br />
visade att de unga hade begränsade kunskaper<br />
i privatekonomiska frågor. Rapporten fann<br />
också att en majoritet av ungdomarna upplevde<br />
skolans undervisning i privatekonomi<br />
som klart bristfällig.<br />
I rapporten ”Finansiella strategier i förändring:<br />
segment och beteende bland svenska hushåll”,<br />
(Richard Wahlund med flera Handelshögskolan<br />
i Stockholm 2000), redovisar forskarna ett<br />
exempel på hur stor betydelse kunskap har för<br />
vårt beteende inom det finansiella området.<br />
Under 1950-talet införde många amerikanska<br />
delstater obligatorisk undervisning i konsumentkunskap,<br />
dessutom hade man specifika<br />
förordningar om vad ämnet skulle innehålla<br />
som exempelvis konsument<strong>krediter</strong>, sparande<br />
44 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
och investeringar. Det var dock flera delstater<br />
som inte införde ämnet och därför blev detta<br />
ett naturligt experiment. Forskaren Bernheim<br />
med flera visade att de elever som fick<br />
undervisningen i finansiellt beslutfattande på<br />
1960-talet, tjugo år senare, hade en signifikant<br />
högre sparkvot än dem som inte hade fått<br />
undervisning. Slutsatsen blev att undervisningsinsatser<br />
antagligen betyder en hel del för<br />
ökat intresse och engagemang.<br />
7.9 Tillsyn<br />
I dag står sms-låneföretagen inte under<br />
Finansinspektionens tillsyn. Företagen har<br />
bara en registreringsskyldighet. Vilket i<br />
princip inte betyder mer än att företagen just<br />
bara ska registrera sig. På många företags<br />
webbplatser lyfts denna information fram, och<br />
det ser ut som att Finansinspektionen har en<br />
större insyn i företaget än vad den faktiskt har.<br />
För att förbättra konsumentskyddet borde<br />
tillsynen över utlåningsföretagen utökas,<br />
något som också framförts av många instanser,<br />
bland annat Finansinspektionen.
8. Förslag för att förbättra<br />
konsumentskyddet<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> drar ett antal slutsatser<br />
utifrån denna rapport. Ett fundamentalt,<br />
övergripande krav är att politiker och övriga<br />
beslutsfattare tar ett helhetsgrepp för att få<br />
bukt med överskuldsättningen. Krediter är<br />
numera en del av vardagen men de problem<br />
som uppstår i kreditsamhällets skugga hanteras<br />
med föråldrade verktyg. Kunskapen om<br />
vad som borde göras finns hos organisationer<br />
och myndigheter. Det finns flera rapporter<br />
med bra förslag om hur samhället kommer<br />
tillrätta med problemen. Överskuldsättning<br />
kostar den enskilde lidande men det kostar<br />
också samhället mellan 30 till 50 miljarder<br />
per år.<br />
Åtgärder är uppenbarligen på gång från<br />
regeringen, även om innehållet inte är känt<br />
när detta skrivs. Det märkliga är att det tagit<br />
så lång tid när problemen varit så uppenbart<br />
kända. Det är bara att hoppas att åtgärderna<br />
blir tillräckliga långtgående.<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> framför här elva förslag<br />
på åtgärder. Många av dem har tidigare framförts<br />
av oss eller andra i debatten, men de tål<br />
att upprepas!<br />
1. Skärp Konsumentkreditlagen. Luckorna<br />
i lagen som sms-låneföretagen utnyttjar<br />
måste täppas till. Inga undantag för små<br />
<strong>krediter</strong> utan all kreditgivning måste<br />
omfattas av en kreditprövning, effektiv<br />
ränta måste anges och skriftliga avtal<br />
krävas. Ställ krav på betänketid, att ta ett<br />
lån för snabbt kan vara oövertänkt. Inför<br />
krav på strängare kreditprövningar med<br />
avrådningsskyldighet om det är uppenbart<br />
att personen ifråga inte har någon återbetalningsförmåga.<br />
Inför en gräns för hur<br />
mycket en kredit får kosta.<br />
2. Inför fungerande och kraftfull kontroll och<br />
tillsyn av företagen och utlåningsverksamheten.<br />
Exempelvis skulle Finansinspektionen<br />
eller annan lämplig myndighet kunna<br />
ha den tillsynen.<br />
45 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
3. Förbättra samordningen när det gäller<br />
insatserna för att förhindra överskuldsättning,<br />
exempelvis genom att inrätta den<br />
nationella samordningsfunktion för insatser<br />
mot överskuldsättning och ekonomiska<br />
problem, som föreslås i Konsumentverkets<br />
rapport ”Överskuldsättning och ekonomiska<br />
problem bland ungdomar.“<br />
4. Se över reglerna för marknadsföring av<br />
<strong>krediter</strong>. Snabbhet får inte lyftas fram<br />
– ändå görs det ständigt. Analysera vad<br />
återhållsamhet och måttfullhet egentligen<br />
är och skapa regler utifrån det.<br />
5. Ge konsumenterna mycket mer stöd,<br />
information och utbildning när det gäller<br />
finansiella frågor. Genomför informationssatsningar<br />
angående <strong>krediter</strong> riktade till<br />
ungdomar - men också andra grupper som<br />
riskerar att skuldsätta sig över sina tillgångar.<br />
Förstärk utbildning i privatekonomi<br />
och gör den obligatorisk både i grund- och<br />
gymnasieskolan. Våga diskutera konsumtion,<br />
sparande och attityder!<br />
6. Inför en skyldighet för kreditgivarna av<br />
snabba <strong>krediter</strong> med kort utlåningstid att<br />
informera om riskerna med att ta den här<br />
typen av <strong>krediter</strong>. Ungefär som varningarna<br />
på ett paket cigaretter skulle det kunna<br />
stå skrivet på låneföretagens webbplatser<br />
och i annan marknadsföring: ”<strong>Att</strong> ett lån är<br />
ett åtagande som kan få konsekvenser för<br />
din ekonomi. Tänk efter före du tar lånet.”<br />
7. Skapa ett system så att företag i branschen<br />
tvingas vara med och finansiera informationskampanjer<br />
som ger motbilder.<br />
8. Arbeta för att sudda bort skam- och<br />
”skyll dig själv stämpeln” som de som blir<br />
skuldsatta får. Det är inte ett lyxliv som gör<br />
att de hamnar i skuldfällan. Oförutsedda<br />
händelser tillsammans med en liten marginal<br />
gör att människor blir överskuldsatta.<br />
Skammen att inte klara av sin ekonomi är<br />
ofta en avgörande faktor som gör att män-
niskor inte tar tag i sin situation, vilket i sin<br />
tur förvärrar skuldsättningen.<br />
9. Inför möjligheter inrätta sociala lån för<br />
människor med små resurser som behöver<br />
en tillfällig förstärkning när till exempel<br />
tvättmaskinen går sönder. Ett sätt att<br />
undvika dyra lån till dem som egentligen<br />
inte har råd att låna. Men det behövs också<br />
sociala lån för att lösa in dyra lån som de<br />
överskuldsatta aldrig kan betala igen.<br />
46 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
10. Ge mer hjälp till skuldsatta och möjligheter<br />
att komma igen. Satsa större resurser så<br />
att alla medborgare snabbt och enkelt får<br />
tillgång till skuld- och budgetrådgivningen.<br />
Det är inte acceptabelt att behöva vänta två<br />
år för att få rådgivning. Satsa även på det<br />
förebyggande arbetet i kommunerna så att<br />
överskuldsättning undviks.<br />
11. Ge mer resurser till organisationer som<br />
arbetar med överskuldsatta.
Bilaga 1 (Tabeller)<br />
Information om företagen<br />
Här kommer en kort presentation av företagen<br />
som <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> hittade<br />
på nätet under april och maj månad. Först<br />
presenteras sms-låneföretagen, sedan andra<br />
kreditföretag som har lite större <strong>krediter</strong><br />
men som också marknadsför sig under<br />
benämningen snabba <strong>krediter</strong>. Som tidigare<br />
påpekats studeras dessa inte lika ingående.<br />
När det gäller sms-lånen är utlåningstiden<br />
en månad om inte annat anges. Alla smslåneföretag<br />
tar ut en avgift. Den anges som en<br />
kostnad efter själva lånesumman i tabellen.<br />
Ofta tar företagen också ut en extra avgift<br />
utöver den förut nämnda. Den kan anges som<br />
1. Sms-låneföretagen<br />
Sms-lån, mobillån, mikrolån, internetlån med mera<br />
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Easycredit.se<br />
Expresslån<br />
Expresskredit<br />
Easy<br />
Investments<br />
Nordic AB.<br />
Expresslån<br />
Sverige AB/<br />
Förmedlar<br />
lån från<br />
andra<br />
aktörer.<br />
Expresskredit<br />
Norden AB<br />
1 000/250.<br />
2 000/375.<br />
3 000/475.<br />
Avgift 25.<br />
1 000/200,<br />
2 000/400,<br />
3 000/500,<br />
4 000/600,<br />
5 000/795,<br />
Första lånet<br />
avgift 250.<br />
1 000/300.<br />
2 000/450.<br />
3 000/600.<br />
Avgift 20.<br />
47 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
18 år. Folkbokförd<br />
i Sverige. Inga<br />
betalningsanmärkningar.<br />
Ingen skuld<br />
hos företaget. Inga<br />
inkomstkrav för<br />
1 000 kronor. För<br />
2 000 kronor krav<br />
på 50 000 kronor<br />
och 3 000 kronor<br />
100 000 kronor.<br />
20 år, svensk<br />
medborgare och<br />
mantals skriven i<br />
Sverige. Tax ink<br />
12 000 kronor, inga<br />
betalningsanmärkningar.<br />
Inte fler än<br />
två lån hos andra<br />
företag. (Inget<br />
skuldsaldo hos<br />
kronofogden.)<br />
Myndig, registrerat<br />
mobilabonnemang,Betalningsanmärkning<br />
inget<br />
hinder.<br />
sms-avgift, ansökningsavgift, aviavgift eller<br />
dylikt. Ibland framgår det tydligt vilken typ<br />
av avgift det är men inte alltid. Därför anger<br />
vi den i tabellen bara som ”avgift”, om det är<br />
något specifikt som gäller just för det lånet .<br />
På vissa webbplatser anges vissa uppgifter på<br />
en skärmsida och sedan läggs fler uppgifter till<br />
på undersidor. Vi har såvitt möjligt försökt få<br />
med alla uppgifter men kan ha missat några.<br />
Informationen på webbplatserna är inte alltid<br />
tydlig och kan lätt missförstås. Vissa uppgifter<br />
i tabellen är kompletteringar hämtade från<br />
intervjuerna med företagen. Dessa redovisas<br />
inom parentes.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. Ansökan behandlas<br />
inom<br />
15 minuter,<br />
pengarna senastnästkommande<br />
dag.<br />
Ja. Alla ansökningarbehandlas<br />
på<br />
24 timmar,<br />
beviljat<br />
lån betalas<br />
ut inom<br />
15 minuter.<br />
Ja. Via en bank<br />
direkt, via<br />
andra banker<br />
en bankdag.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Nej.
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Fastloan.se<br />
Femhundringen.<br />
nu<br />
Ferratum<br />
IPP Sweden<br />
AB /<br />
Pixbohills<br />
AB<br />
2 000/550,<br />
3 000/550,<br />
4 000/900<br />
Avgift 50.<br />
Soriana 500 i 20 dagar,<br />
smsavgift<br />
39, aviavgift<br />
35 kronor.<br />
Säger sig<br />
tjäna pengar<br />
på reskontraprocessen.<br />
Ferratum<br />
Sweden<br />
AB<br />
Folkia Folkia AB<br />
Med<br />
borgar<br />
platsen 3<br />
118 26<br />
Stockholm<br />
Jalån 3B Kapital<br />
AB.<br />
Varberg<br />
Kredit<br />
365<br />
Finns 18 stycken<br />
olika typer<br />
av lån uppdelade<br />
på första<br />
till fjärde<br />
lånet. Exempel<br />
1:2 000/500,<br />
2:/480, 3:/460.<br />
Vid fjärde<br />
lånet kan man<br />
ex låna upp<br />
till 10 000 kronor<br />
i 90 dagar.<br />
Återbetaln.<br />
uppdelad vid<br />
tre tillfällen.<br />
1 000/250,<br />
2 000/300,<br />
3 000/375,<br />
4 000/475.<br />
(Folklånet max<br />
35 000 ingen<br />
ytter ligare<br />
redovisning)<br />
1000/350,<br />
2000/450,<br />
3000/600,<br />
4000/100,<br />
5000/100,<br />
Avgift 39 kr.<br />
Folkia AB 1 000/300,<br />
2 000/400,<br />
3 000/500<br />
48 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
21 år, taxerad<br />
inkomst 150 000<br />
kr, mobilabonnemang,<br />
inga<br />
betalningsanmärkningar,<br />
inget<br />
skuldsaldo, svenskt<br />
bankkonto.<br />
18 år, svensk medborgare.<br />
Kan ha betalningsanmärkningar<br />
och<br />
låg inkomst.<br />
19 år, inga betalningsanmärkningar,telefonabonnemang<br />
och<br />
bankkonto. (Lägsta<br />
inkomst för de små<br />
beloppen är<br />
24 000 kronor.)<br />
20 år, inga betalningsanmärkningar,<br />
telefonnummer,<br />
taxerad inkomst<br />
25 000 kr. Folkbokförd<br />
i Sverige de<br />
senaste två åren.<br />
20 år, mantalsskriven<br />
i Sverige,<br />
inkomst 100 000<br />
kr. Betalningsanmärkningar<br />
kan<br />
godkännas, även<br />
skuldsaldo hos<br />
Kronofogden.<br />
20 år, konto hos<br />
Nordea eller mobilabonnemang.Betalningsanmärkning<br />
inget hinder.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. 15 minuter<br />
före kl 13 via<br />
vissa banker,<br />
via andra 24<br />
timmar om<br />
det inte är<br />
helgdag.<br />
Ja. Besked inom<br />
10 minuter.<br />
När låntagaren<br />
godkänt<br />
villkoren<br />
utbetalas<br />
pengarna<br />
under öppettiderna.<br />
Ja. 10 minuter<br />
att få besked,<br />
vid godkännande<br />
betalas<br />
pengarna<br />
ut på några<br />
minuter.<br />
Ja. Före kl 13<br />
pengarna på<br />
kontot mellan<br />
15 och 17.<br />
Efter 13 pengarna<br />
dagen<br />
efter.<br />
Ja. Tidigare kund<br />
samma dag,<br />
lån första<br />
gången<br />
två dagar.<br />
Kund ska<br />
skriva under<br />
skuldebrev.<br />
Ja. Ansökning<br />
före kl 13,<br />
pengarna på<br />
kontot samma<br />
dag mellan<br />
kl 15 till 17.<br />
Annars nästa<br />
morgon om<br />
inte det är<br />
helg.<br />
Ja, på första<br />
sidan. Men<br />
den extra<br />
avgiften<br />
ingår antagligen<br />
inte.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Ja, hänvisning<br />
från<br />
första sidan.<br />
Nej.<br />
Ja, på första<br />
sidan.
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Kundfinans<br />
Lucky<br />
Loan<br />
Låneportalen<br />
Meddelandelån<br />
Nanokredit<br />
Netlender<br />
IPP Sweden<br />
AB<br />
HTO Finansiering<br />
AB<br />
Retur AB.<br />
Elektravägen<br />
15<br />
126 30<br />
Hägersten<br />
Meddelandelån<br />
Sverige AB<br />
S:t Olofsgatan<br />
33 B<br />
753 30<br />
Uppsala.<br />
Nano<br />
Invest &<br />
Finans AB<br />
Netlender<br />
Capital of<br />
Sweden.<br />
2 000/550,<br />
3 000/590,<br />
4 000/900<br />
smsavgift 50<br />
ev, 25, via fast<br />
telefon 25,<br />
samtal kostar<br />
9 kr/min.<br />
500/175.<br />
1 000/300.<br />
2 000/450.<br />
3 000/600.<br />
Avgift 20.<br />
1 000/450,<br />
2 000/450.<br />
Avgift 50.<br />
1 000/300,<br />
2 000/450,<br />
3 000/600.<br />
Avgift 20.<br />
1 000/240, 310.<br />
2000/290, 375.<br />
3 000/350, 455.<br />
4 000/430, 560.<br />
5 000/520, 675.<br />
Antingen 30<br />
dagar eller 45<br />
dagar.<br />
1 000/125.<br />
2 000/250.<br />
3 000/375.<br />
49 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
Inte under 24 år<br />
och inte över 65,<br />
taxerad inkomst<br />
100 000 kronor,<br />
inga betalningsanmärkningar.<br />
Svenskt bankonto.<br />
Mobilabonnemang.<br />
Myndig person<br />
utan betalningsanmärkningar.<br />
Svensk<br />
medborgare.<br />
Mobilabonnemang.(Folkbokförd<br />
i Sverige).<br />
Inte under 19<br />
inte över 65 år.<br />
Taxerad inkomst<br />
100 000 kronor för<br />
det lägsta beloppet.<br />
Folkbokförd i<br />
Sverige. Registreratmobilabonnemang.<br />
Eget bankkonto.<br />
Myndig, svenskt<br />
bankkonto, fast<br />
adress i Sverige,<br />
publikt mobilnummer.<br />
Max sex<br />
betalningsanmärkningar<br />
och taxerad<br />
inkomst 4 000 kr<br />
för dem under 20<br />
år.<br />
20 år, max 65 år.<br />
Svensk medborgare,mantalsskriven<br />
i Sverige,<br />
inga betalningsanmärkningar,<br />
har telefonnummer<br />
eller<br />
Nordea personkonto.<br />
(Informell<br />
taxerad inkomst<br />
50 000 kronor.)<br />
Mellan 20 och<br />
65 år, skriven i<br />
Sverige, taxerad<br />
inkomst 120 000<br />
kr (två år i följd).<br />
Inga betalningsförelägganden<br />
eller betalningsanmärkningar.<br />
Avtal<br />
första gången.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. Inom 24 timmar<br />
efter beviljad<br />
ansökan<br />
alla helgfria<br />
dagar.<br />
Ja. Inom några<br />
minuter när<br />
lånet godkänts.<br />
Ja. 30 min när<br />
företaget har<br />
öppet.<br />
Ja. Omgående<br />
efter svar<br />
under öppettider<br />
för vissa<br />
banker.<br />
Ja. Omgående.<br />
Senast<br />
dagen efter.<br />
Ja. Första gången<br />
nästa dag,<br />
andra fall<br />
samma dag.<br />
Ja, inte på<br />
första sidan<br />
men under<br />
kostnader.<br />
Ev ingår inte<br />
smsavgiften<br />
i beräkningen.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Ja och på<br />
första sidan.
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Nettofinans<br />
Mobillån<br />
Nordenlånet<br />
Privatfinans<br />
Pengos<br />
Minilån<br />
Kindara AB<br />
Box 3532<br />
103 69<br />
Stockholm.<br />
Ingår i<br />
Mobil koncernen.<br />
Mobillån<br />
Sverige AB.<br />
Mobillån<br />
koncernen.<br />
2 000/435,<br />
3 000/550. Avgift<br />
25 kronor.<br />
För att få ett<br />
smslån måste<br />
man ansöka<br />
om Mobillånkort.<br />
Årsavgift<br />
200 kr, uttags<br />
avgift 35 kr,<br />
påfyllnad 20<br />
kr sms kostnader,<br />
refill,<br />
saldo, spärr 5<br />
kronor.<br />
Mobillånkortet<br />
kan laddas<br />
med upp till<br />
150 000 kr.<br />
1000 hänvisas<br />
till Smskredit.<br />
2000, 3000 och<br />
Mobillånkort,<br />
se Nettofinans<br />
kortet kan<br />
bara laddas<br />
med 25 000<br />
kronor.<br />
Embriel AB 1 000/550,<br />
2 000/575,<br />
3 000/600.<br />
Avgift 50.<br />
Håller<br />
stängt<br />
Adacta<br />
Investment<br />
Group AB.<br />
1 000/245,<br />
2 000/445,<br />
3 000/545.<br />
Avgift 50.<br />
50 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
18 år, inga betalningsanmärkningar.<br />
Svensk<br />
medborgare i två<br />
år. 24 000 kronor i<br />
årsinkomst.<br />
18 år. Folkbokförd<br />
i Sverige, svenskt<br />
personnummer.<br />
Förmåga att betala<br />
tillbaka.<br />
19 år inte över<br />
65 år, taxerad<br />
inkomst 100 000<br />
kronor för lägsta<br />
lånebeloppen. Mobilabonnemang.<br />
Folkbokförd i Sverige<br />
sedan två år.<br />
20 år och född<br />
efter 1943. Folkbokförd<br />
i Sverige.<br />
Betalt tidigare<br />
lån. Man kan få<br />
lån även om man<br />
har betalningsanmärkning<br />
och<br />
saknar inkomst.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. Några sekunder<br />
om du är<br />
kund, har betalat<br />
tillbaka<br />
alla tidigare<br />
lån och har<br />
mobillånkort.<br />
15 minuter<br />
annars.<br />
Ja. Via vissa<br />
banker 15<br />
minuter, via<br />
andra nästa<br />
dag.<br />
Ja. 30 minuter<br />
under öppettiderna.<br />
Ja. Några minuter<br />
under<br />
öppettiderna,<br />
annars nästa<br />
dag.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Nej.<br />
Ja, men<br />
smskostnaden<br />
är inte<br />
medräknad.<br />
Anges inte<br />
på första<br />
sidan utan<br />
på en undersida<br />
under kundservice.
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Risicum Risicum<br />
Capital<br />
Sweden AB<br />
Frösundaviks<br />
Allé<br />
15 169 70<br />
Solna<br />
Shaktar Besökaren<br />
länkas till<br />
Folkias<br />
webbplats<br />
eller<br />
blanco 24.<br />
Smsfinans<br />
Smslån123<br />
Smskontanter<br />
Sms<br />
Kredit<br />
Smspengar<br />
IPP Sweden<br />
AB,<br />
tidigare<br />
Privatfinans<br />
Norden AB.<br />
IPP Sweden<br />
AB<br />
1 000/2 000<br />
(400),<br />
2 000/400,<br />
3 000/500,<br />
4 000/600.<br />
Avgift 25.<br />
1 000/250<br />
2 000/300<br />
3 000/375.<br />
1 000/530,<br />
2 000/550,<br />
3 000/705.<br />
Avgift 50.<br />
2 000/550<br />
anges bara<br />
i villkoren,<br />
3 000/590,<br />
4 000/900.<br />
Avgift 50.<br />
AIG AB 1 000/239,<br />
2 000/289,<br />
2 500/345.<br />
Avgift 40.<br />
Sms Kredit<br />
SkandinavienMobilkoncernen.<br />
Smspengar<br />
Norden AB<br />
Box 1306<br />
75143<br />
Uppsala.<br />
1 000/290. För<br />
lån på 2 000,<br />
3 000 och Mobillånkort,<br />
se<br />
Nettofinans.<br />
Kortet kan<br />
bara laddas<br />
med 25 000 kr.<br />
1 000/300,<br />
2 000/450,<br />
3 000/600,<br />
4 000/850.<br />
Avgift 20.<br />
51 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
20 år, inga betalningsanmärkningar,<br />
reg mobilabonnemang,<br />
taxerad<br />
inkomst, 24 000 kr<br />
folkbokförd i Sverige<br />
sedan 2 år.<br />
21 år ej över 70 år,<br />
taxerad inkomst<br />
100 000 kr, inga<br />
betalningsanm tax<br />
ink 100 000 kronor,<br />
svenskt bankkonto.<br />
21 år inte över 65<br />
år, inga betalningsanmärkningar,<br />
betalat lån till<br />
företaget, taxerad<br />
inkomst 150 000<br />
kronor.<br />
21 år. Folkbokförd<br />
i Sverige. Registrerattelefonnummer.<br />
Tidigare lån<br />
återbetalda.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. Lånebesked<br />
efter 5 minuter.<br />
Pengarna<br />
kommer i<br />
”realtid” via<br />
vissa banker,<br />
andra samma<br />
dag om det<br />
har beviljats<br />
före kl 13 .<br />
15 minuter. Nej.<br />
Ja. Pengarna på<br />
kontot inom<br />
15 minuter.<br />
Ja. Under öppettiderna.<br />
Ja. Om lån beviljas<br />
före kl<br />
13 har man<br />
pengarna<br />
mellan kl<br />
1517, efter<br />
13 på fredag,<br />
måndag.<br />
Ja, men troligen<br />
efter<br />
den finska<br />
modellen.<br />
Hänvisning<br />
på första<br />
sidan.<br />
Nej.<br />
Se Mobillån. Ja. Se Mobillån. Nej.<br />
Myndig person,<br />
ha fast adress och<br />
folkbokförd i Sverige,<br />
mobiltelefon,<br />
inget skuldsaldo<br />
hos Kronofogden,<br />
inga betalningsanmärkningar,<br />
Personer under 20<br />
år taxerad inkomst<br />
100 000 kronor.<br />
Över 20 år 25 000<br />
kr.<br />
Ja. Om lånet beviljas<br />
före kl<br />
13 sker utbetalning<br />
senast<br />
kl 17. Om det<br />
beviljas efter<br />
kl 13 sker<br />
utbetalningen<br />
nästa dag om<br />
det inte är<br />
helg. Via vissa<br />
banker efter<br />
10 minuter.<br />
Ja, inte på<br />
första sidan<br />
och eventuellt<br />
ingår<br />
inte avgiften.<br />
Ja, finska<br />
versionen.<br />
Anges inte<br />
på första<br />
sidan men<br />
under kostnader.<br />
Nej.
Namn Ägare Exempel på<br />
lån(kr)/kostnad<br />
för lån(kr)<br />
per mån<br />
Smsprivatkredit<br />
Sverigelanet<br />
Weblån.<br />
se<br />
Smsprivatkredit<br />
Box 81<br />
455 22<br />
Munkedal<br />
IPP Sweden<br />
AB<br />
CreditLink<br />
AB.<br />
2. Andra kreditgivare<br />
1 000/300,<br />
2 000/450.<br />
Avgift 50.<br />
2 000/550,<br />
3 000/590,<br />
4 000/900<br />
Avgift 50.<br />
2 000/440,<br />
Avgift 20.<br />
Namn Ägare Lån som<br />
erbjuds<br />
(anges i<br />
kronor)<br />
Banklånet.se<br />
Ikanobanken<br />
20 000 –<br />
350 000.<br />
Citibank Citibank 10000–<br />
250 000.<br />
Forex Forex Upp till<br />
200 000.<br />
52 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning<br />
för lån<br />
18 år, svenskt bankonto,<br />
telefon, fastadress<br />
i Sverige.<br />
Betalningsanmärkning<br />
inget hinder.<br />
21 år, yngre än<br />
65 år. Taxerad inkomst<br />
150 000 kronor,mobilabonnemang.<br />
Svensk<br />
bankkonto. Inga<br />
betalningsanmärkningar,<br />
inga<br />
obetalda lån hos<br />
företag utom ett<br />
undantag.<br />
Myndig och folkbokförd<br />
i Sverige<br />
med fast adress,<br />
betalningsanmärkning<br />
inget hinder.<br />
Kredit-<br />
prövning<br />
Förutsättning för lån Ränta i<br />
procent<br />
18 år. Fast anställning,<br />
taxerad inkomst 120<br />
000 kr. Inga betalningsanmärkningar.<br />
20 år, inga betalningsanmärkningar,<br />
fast inkomst<br />
120 000 kr.<br />
Folkbokförd och skattebetalare<br />
i Sverige, ingen<br />
betalningsanmärkning,<br />
inget skuldsaldo hos kronofogden,<br />
18 år, tillsvidareanställning,visstidsanställning/vikariat<br />
som<br />
sträcker sig minst 12 månader<br />
framåt i tiden, eller<br />
vara ålderspensionär,<br />
ha en månadsinkomst på<br />
minst 15 000 kr.<br />
Tid Uppgift<br />
om effektiv<br />
ränta<br />
Ja. Efter beviljande<br />
betalas<br />
pengarna ut<br />
under företagetsöppettider.<br />
Ja. 15 minuter via<br />
vissa banker,<br />
andra banker<br />
inom 24 timmar.<br />
Ja. Samma dag<br />
om låntagaren<br />
godkänns.<br />
4,15 –<br />
10, 95<br />
4,45 –<br />
11,99<br />
3,43 –<br />
9,99<br />
Exempel på<br />
snabbhet<br />
i information<br />
Ja, enkel<br />
och snabb<br />
ansökan.<br />
Snabbt och<br />
enkelt.<br />
Samma<br />
dag om<br />
låntagaren<br />
godkänns.<br />
Nej.<br />
Ja, dock inte<br />
på första<br />
sidan. Men<br />
där nämns<br />
inga avgifter.<br />
På sidan<br />
med avgifter<br />
kan man<br />
se effektiva<br />
räntan men<br />
troligen<br />
ingår inte<br />
ansökningsavgiften.<br />
Nej.<br />
Effektiv<br />
ränta<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.
Namn Ägare Lån som<br />
erbjuds<br />
(anges i<br />
kronor)<br />
Freedom<br />
finance<br />
GE<br />
Money<br />
Bank<br />
123<br />
Kredit<br />
ICA<br />
Kundlån<br />
Ikano<br />
Bank<br />
Jsm<br />
capital<br />
Haléns<br />
Privatlån<br />
Konsumentkredit<br />
Freedom<br />
finance<br />
GE Money<br />
Bank<br />
Upp till<br />
350 000.<br />
5000 –<br />
350 000.<br />
123 Kredit 25 000 –<br />
150 000<br />
(Ev. en<br />
förmedling.)<br />
ICA 20 000 –<br />
350 000.<br />
Ikanobanken<br />
20 000 –<br />
350 000.<br />
Jsm Capital 2 000 –<br />
15 000.<br />
Time<br />
Finans AB<br />
Konsumentkredit<br />
1 000 –<br />
30 000.<br />
10 000 –<br />
300 000.<br />
53 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning för lån Ränta i<br />
procent<br />
Är en förmedling. Från 4,45<br />
men<br />
varierar<br />
beroende<br />
på långivare.<br />
Företaget<br />
är en förmedling.<br />
18 till 65 år, inga betalningsanmärkningar,<br />
fast<br />
inkomst.<br />
20 år, inkomst<br />
120 000 kr, inga betalningsanmärkningar<br />
22 år, fast inkomst inga<br />
betalningsanmärkningar.<br />
18 år, fast årsinkomst<br />
125 000 kr, tagit del av<br />
lånevillkor, inga betalningsanmärkningar,<br />
medsökande vid belopp<br />
150 000 kronor.<br />
20 år, inget aktuellt<br />
skuldsaldo hos kronofogden,<br />
inkomst, folkbokförd.<br />
18 år, slutbetalt innan 75<br />
år, fast inkomst.<br />
20 år, årsinkomst på<br />
minst 125 000 kr i minst<br />
3 år. Inga betalningsanmärkningar.<br />
Måste betala<br />
tillbaka innan man fyllt<br />
70 år.<br />
Nordea Nordea Olika typer av lån med<br />
olika villkor.<br />
5,45<br />
15,95.<br />
Exempel på<br />
snabbhet<br />
i information<br />
Efter<br />
godkänd<br />
kreditprövning<br />
har du<br />
pengarna<br />
i handen<br />
efter några<br />
dagar.<br />
5,95. ”Vi ger<br />
dig svar så<br />
snart som<br />
möjligt.”<br />
3,99 –<br />
8,95.<br />
Från<br />
4,15 – .<br />
Nominell<br />
årsränta<br />
29,16<br />
fördelad<br />
på saldoränta<br />
om<br />
24,36 och<br />
limitränta<br />
4,80.<br />
Från 6,95<br />
–16,95.<br />
Effektiv<br />
ränta<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Hittade<br />
inga uppgifter.<br />
Svar direkt. Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Lånelöfte<br />
direkt.<br />
”Pengarna<br />
på kontot 2<br />
till 3 vardagar<br />
sedan<br />
vi fått<br />
besked.”<br />
Återkommer<br />
med<br />
besked<br />
nästföljande<br />
dag.<br />
Ansök<br />
direkt.<br />
Pengarna<br />
på kontot<br />
efter tre<br />
dagar.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan finns<br />
bland villkoren.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.
Namn Ägare Lån som<br />
erbjuds<br />
(anges i<br />
kronor)<br />
Pluslån Collector<br />
Credit AB<br />
Resurs<br />
Bank<br />
Resursbank<br />
AB<br />
10 000,<br />
20 000<br />
eller<br />
30 000<br />
10 000<br />
150 000.<br />
Lilla<br />
Privatlånet<br />
upp till<br />
25 000.<br />
SEB SEB Enkla<br />
lånet.<br />
Sevenday<br />
Små<br />
<strong>krediter</strong><br />
Svea<br />
ekonomi<br />
Swedbank<br />
Sevenday<br />
Finans AB<br />
Exchange<br />
Finans AB<br />
Svea<br />
ekonomi<br />
Thorn Thorn<br />
Svenska<br />
AB<br />
Wasa<br />
Kredit<br />
AB<br />
10 000 –<br />
300 000.<br />
2 000 till<br />
5 000.<br />
Direktlån<br />
upp till<br />
100 000,<br />
lilla<br />
lånet<br />
2 000 –<br />
25 000,<br />
stora<br />
lånet<br />
26 000 –<br />
100 000.<br />
Swedbank Student<br />
lån.<br />
Wasa Kredit<br />
AB<br />
5 000 –<br />
25 000.<br />
7 000 –<br />
150 000<br />
kr.<br />
54 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009<br />
Förutsättning för lån Ränta i<br />
procent<br />
20 år, inkomst före skatt<br />
120 000, inga betalningsanmärkningar.<br />
20 år, lilla lånet taxerad<br />
inkomst 100 000 kr stora<br />
lånet 120 000 kr, inga<br />
betalningsanmärkningar.<br />
Stora lånet kräver anställning<br />
i minst sex månader.<br />
Vi har bara granskat länken<br />
uppgifter saknades.<br />
Mellan 20 och 69 år.<br />
Mantalsskriven i Sverige i<br />
3 år. Inget skuldsaldo hos<br />
Kronofogden. (Bör ha<br />
120 000 kr i inkomst.)<br />
20 år, inga betalningsanmärkningar,telefonnummer,<br />
inkomst 150 000 kr,<br />
folkbokförd i Sverige i<br />
minst två år.<br />
För lilla lånet: Minst 20<br />
max 65 år, fast inkomst<br />
150 000 kr, ha god betalningsförmåga,folkbokförd<br />
i Sverige i minst tre<br />
år.<br />
18 år och studerar på<br />
eftergymnasial nivå, inga<br />
fler uppgifter i länken.<br />
18 år, inga betalningsanmärkningar.<br />
20 år, fastanställd sedan<br />
sex månader, folkbokförd<br />
i Sverige sedan tre år,<br />
inga betalningsanmärkningar,<br />
inkomst av tjänst<br />
eller pension.<br />
Exempel på<br />
snabbhet<br />
i information<br />
22,75 ”Du ansöker<br />
direkt<br />
via vår<br />
hemsida<br />
och får svar<br />
inom ett<br />
par min.”<br />
Lilla<br />
lånet 18,<br />
stora lånet<br />
från<br />
5,88.<br />
3,95 –<br />
15,95.<br />
Uppläggningsavg.<br />
350 kr,<br />
0 kr ränta<br />
under en<br />
månad.<br />
Längre<br />
tid 20 %.<br />
Direktlån<br />
från<br />
13,45,<br />
lilla lånet<br />
från<br />
16,45,<br />
stora lånet<br />
från<br />
9,45 till<br />
16,45.<br />
Har pengarna<br />
på<br />
kontot 1–3<br />
dagar efter<br />
mottaget<br />
avtal.<br />
”Pengarna<br />
på kontot<br />
samma dag<br />
som vi får<br />
det underskrivnaskuldebrevet.”<br />
”För snabbarehantering<br />
av din<br />
låneansökan.”<br />
Ett snabbt<br />
lån med<br />
lånebesked<br />
direkt på<br />
skärmen.<br />
Från 12. Svar inom 3<br />
timmar.<br />
7,50 <br />
13,50.<br />
”Vi kreditbedömer<br />
och ger<br />
besked så<br />
snabbt som<br />
möjligt.”<br />
Effektiv<br />
ränta<br />
Effektiva<br />
räntan finns<br />
bland villkoren<br />
men<br />
intill kostnaderna.<br />
Hittade<br />
ingen information.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.<br />
Effektiva<br />
räntan syns<br />
tydligt.
2. Exempel på marknadsföring<br />
från tidningar och<br />
webbplatser<br />
55 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009
56 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009
Box 38001<br />
100 64 Stockholm<br />
BeSökSadreSS Hornsgatan 172<br />
T-bana Hornstull, buss nr 4<br />
Telefon 08-674 43 00<br />
Telefax 08-674 43 29<br />
info@sverigeskonsumenter.se<br />
www.sverigeskonsumenter.se<br />
57 <strong>Att</strong> <strong>kränga</strong> <strong>krediter</strong> till utsatta – en studie om snabblån av <strong>Sveriges</strong> <strong>Konsumenter</strong> 2009