Nr 3 - tema barns rätt till trygghet och skydd - Rädda Barnen
Nr 3 - tema barns rätt till trygghet och skydd - Rädda Barnen
Nr 3 - tema barns rätt till trygghet och skydd - Rädda Barnen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
år kom det folk från FN som förhandlade ut<br />
en del av <strong>barns</strong>oldaterna – däribland Morrison<br />
<strong>och</strong> hans bror. De fördes <strong>till</strong> <strong>Rädda</strong> <strong>Barnen</strong>s<br />
center i byn Daru där de fick hjälp att<br />
rehabiliteras.<br />
– Vi fick gå i skolan, leka <strong>och</strong> prata om<br />
det vi hade varit med om. Tiden på centret<br />
förändrade mitt liv. Jag fick <strong>till</strong>baka hoppet<br />
– <strong>och</strong> tron på mig själv.<br />
Efter ett par månader lyckades personalen<br />
från <strong>Rädda</strong> <strong>Barnen</strong> också spåra <strong>och</strong><br />
återförena Morrison med sin familj.<br />
– Det är nog den bästa dagen i mitt liv.<br />
Jag hoppas att jag någon gång ska få återuppleva<br />
samma lyckokänsla som när jag<br />
såg att mina föräldrar <strong>och</strong> syskon var vid<br />
liv.<br />
Men grannar <strong>och</strong> skola var inte lika<br />
glada över att få honom <strong>till</strong>baks. Skolan<br />
vägrade att ta emot Morrison, de vuxna förbjöd<br />
sina barn att leka med honom.<br />
– De sa att jag hade rebell-blod i ådrorna.<br />
Morrison tror att han aldrig kommer att<br />
helt slippa minnena från kriget. De finns<br />
kvar som djupa ärr.<br />
– Samtidigt tänker jag att jag är lyckligt<br />
lottad, ingen i min familj skadades eller<br />
dödades. Vi överlevde – trots allt. ■<br />
rädda <strong>Barnen</strong> utbildar<br />
militärer<br />
sierra leone är ett av många länder i afrika som<br />
har drabbats av långa väpnade konflikter.<br />
sedan mitten av 1990-talet har <strong>Rädda</strong> barnen<br />
utbildat militärer <strong>och</strong> fredbevarande styrkor i Öst-<br />
<strong>och</strong> Västafrika. syftet är att göra militärerna medvetna<br />
om hur barn påverkas av väpnade konflikter<br />
<strong>och</strong> hur man bäst kan <strong>skydd</strong>a dem.<br />
Varje år utbildar <strong>Rädda</strong> barnen uppemot 12 000<br />
militärer i afrika.<br />
sierra leone idag –<br />
sverige igår<br />
för 200 år sedan var situationen<br />
i Sverige lik den i dagens utvecklingsländer.<br />
fattigdomen var utbredd.<br />
arbetsvillkoren osäkra. många<br />
familjer levde på marginalen.<br />
– först på 1900-talet började<br />
staten träda in som en garant<br />
för den goda barndomen, säger<br />
Bengt Sandin, professor.<br />
text nadJa debOVe<br />
SEtt UR Ett historiskt perspektiv är den<br />
<strong>trygghet</strong> som staten kan erbjuda barn i<br />
Sverige i dag ett relativt nytt fenomen.<br />
För bara 200 år sedan var det många som<br />
brottades med svåra försörjningsproblem.<br />
Barna- <strong>och</strong> mödradödligheten var<br />
hög. Barntiggeri <strong>och</strong> barnarbete var vanligt.<br />
Precis som Sierra Leone i dag.<br />
– Stödet <strong>till</strong> de allra mest utsatta var<br />
beroende av välgörenhet <strong>och</strong> allmosor.<br />
Familjerna fick överleva bäst de kunde,<br />
säger Bengt Sandin, docent i historia <strong>och</strong><br />
professor i Tema Barn vid Linköpings<br />
universitet.<br />
Först i slutet av 1800-talet förbjöds<br />
barnarbete <strong>och</strong> skolgången blev obligatorisk.<br />
När barnen samlades på ett<br />
ställe blev skillnaden mellan deras kön,<br />
ekonomi, hälsa för första gången synlig.<br />
En medvetenhet om <strong>barns</strong> olika sociala<br />
villkor började växa fram.<br />
– Staten började ta ett allt större ansvar.<br />
1902 kom den första barnavårdslagen.<br />
I den slogs det fast att staten hade ett<br />
ansvar att <strong>skydd</strong>a barn. Några år senare<br />
blev det obligatoriskt för varje kommun<br />
att in<strong>rätt</strong>a en barnavårdsnämnd. De skulle<br />
”hjälpa misshandlade eller vanvårdade<br />
barn om dessa riskerade liv, hälsa eller att<br />
bli vanartade”.<br />
– Även föreställningen om barn ändrades,<br />
de sågs allt mer som kompetenta<br />
människor med resurser. Nu talade man<br />
för första gången om att barn hade <strong>rätt</strong><br />
<strong>till</strong> mat, <strong>skydd</strong> <strong>och</strong> omsorg.<br />
Under 1930-talet in<strong>rätt</strong>ades de första<br />
barnavårdscentralerna <strong>och</strong> underhållsbidrag<br />
<strong>till</strong> ensamma mödrar började delas<br />
ut. Under 1940-talet infördes fria skolluncher<br />
<strong>och</strong> det allmänna barnbidraget.<br />
Senare infördes allmänna vaccinationer<br />
mot difteri, polio <strong>och</strong> stelkramp.<br />
1957 förbjöds aga i skolan <strong>och</strong> inte<br />
förrän 1979 antogs den allmänna lagen<br />
mot aga.<br />
Det hade stor betydelse att barn i lag<br />
fick samma <strong>rätt</strong> <strong>till</strong> fysisk integritet som<br />
vuxna, säger Bengt Sandin.<br />
Under slutet av 1900-talet fick barn<br />
också allt större möjlighet att föra fram<br />
sina åsikter i frågor som rörde dem, <strong>till</strong><br />
exempel i vårdnadstvister.<br />
– I dag har de <strong>till</strong> <strong>och</strong> med ett lagstadgat<br />
<strong>skydd</strong> mot verbala hot <strong>och</strong> kränkningar.<br />
■<br />
Barn 3/2010 19