Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
procent av den totala befolkningen är medlemmar i minst fyra olika<br />
typer av föreningar. (Räknar man ihop alla medlemskap handlar det<br />
om drygt 30 miljoner medlemskap, varav en tredje del finns inom<br />
kultur och rekreation.)<br />
Enligt forskning från 2002 för Socialstyrelsens räkning, hade den<br />
ideella sektorn, hit räknas även fackföreningarna, år 1992 en omsättning<br />
på 60 miljarder kr eller 4,1 procent av BNP (bruttonationalprodukten).<br />
Tjänsteverksamhet inom socialomsorgens område omsatte<br />
ca 4, 4 miljarder kr, vilket <strong>mot</strong>svarade 7,4 procent av hela den ideella<br />
sektorn.<br />
Slår man ihop social service, hälso- och sjukvård och utbildning<br />
uppgår det till 27 procent av hela den ideella sektorn. Det är lite<br />
jämfört med andra länder – 57 procent i Storbritannien, 70 procent i<br />
Tyskland och 85 procent i USA.<br />
Kooperativ<br />
”En kooperativ förening är en fristående sammanslutning av<br />
personer som frivilligt samverkar för att tillgodose sina<br />
gemensamma ekonomiska, sociala och kulturella behov och önskemål<br />
genom ett samägt och demokratiskt styrt företag.”, skriver<br />
Kooperativa institutet (Koopi).<br />
De mest kända kooperativen i Sverige är Konsum, Riksbyggen<br />
och HSB. De startades en gång för att lösa problem som inte löstes<br />
på annat sätt. Människor gick samman och skapade egna alternativ<br />
som kunde möta deras behov av konsumtionsvaror eller bostäder till<br />
överkomliga priser. Dessa kooperativ har idag vuxit och blivit som<br />
vilka stora företag som helst som konkurrerar på marknadens villkor.<br />
De är nu så stora att de enskilda medlemmarna varken deltar i eller<br />
har särskilt mycket inflytande i den demokratiska process som ska<br />
vara kännetecknande för kooperationen. Medlemmarna i KF är<br />
kunder som får sin medlemsnytta genom rabatter och återbäring.<br />
Därför kommer denna rapport inte att uppehålla sig vid de stora<br />
kooperativen, utan resonemangen inriktas på de nya småskaliga<br />
kooperativen. Men att belysa de nya kooperativen med siffror visar sig<br />
vara problematiskt på grund av att de statistiska källor som finns inte<br />
gör tydliga indelningar mellan nya och gamla kooperativa företag.<br />
Bristen på statistik gör att vi här lånar några siffror bara för att visa<br />
hur utvecklingen under de senaste åren sett ut. I denna statistik är<br />
kooperativen inte uppdelade på olika grupper.<br />
BEGREPPET SOCIAL EKONOMI 9