Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
38 SAMMANFATTNING<br />
på hur företag och marknader organiserades och på statens position i<br />
ekonomin. Nya marknadsmöjligheter öppnades för små företag som<br />
producerade de kunskapsintensiva tjänsterna. Begreppet globalisering<br />
kom att användas allt flitigare som en beteckning på den snabbt<br />
ökande internationaliseringen av företagandet.<br />
Manuel Castells säger i sin bok Identitetens makt att den nya<br />
samhällsorganisationen står på en informationsteknologisk grund,<br />
som har gjort att tid och rum förlorat sin betydelse när det bl a gäller<br />
att fatta strategiskt viktiga ekonomiska beslut. Kapitalets och<br />
produktionsapparaternas totala rörlighet ställer stora flexibilitetskrav<br />
på arbetskraften och sätter press både på politiska beslutsfattare och<br />
fackföreningsrörelser. Arbetskraften utsätts för en global konkurrens<br />
av ett helt nytt slag.<br />
Situationen i Sverige under nittiotalet är ett exempel på detta.<br />
I en tid som i normala fall skulle ha krävt ökade offentliga utgifter<br />
pressades staten att minska sina budgetunderskott. Och pressen<br />
var en följd av ökad ekonomisk och politisk globalisering som den<br />
nationella staten inte kunnat försvara sig <strong>mot</strong>. Den politiska globaliseringen<br />
i detta sammanhang gäller dels europeiseringen eller den<br />
politiska utvidgningen som den europeiska unionen kom att innebära<br />
och dels kapitalets rörelsefrihet och det globala nätverk som har<br />
möjliggjorts av informationsteknologin.<br />
När de beskattningsbara inkomsterna minskade som följd av att<br />
många arbetsplatser försvann blev den offentliga sektorn ställd<br />
inför svåra prioriteringsbeslut. Pengarna hos staten och kommunerna<br />
räckte inte längre till för att klara av välfärdsstatens alla åtaganden.<br />
Olika grupper marginaliserades och enskilda regioner blev försvagade.<br />
Detta kan skada välfärdsstatens trovärdighet, och på längre sikt kan<br />
det leda till minskat stöd för den generella välfärden.<br />
De sociala företagen i exemplen i denna rapport har visat framgång<br />
där de traditionella institutionerna inte gjort något annat än att<br />
ha låtit berörda parter anpassa sig till de situationer som uppkommer<br />
efter kriser. Av detta kan man dra slutsatsen att den sociala ekonomin<br />
inte handlar om att försöka lösa den krisdrabbade kommunala<br />
omsorgens problem med frivilliga eller obetalda insatser, som det lät<br />
i debatten när begreppet etablerades i Sverige, men den sociala<br />
ekonomin skulle kunna skapa en <strong>mot</strong>vikt till globaliseringens negativa<br />
effekter på det lokala samhället.