Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
Lokala krafter mot globalt tryck? (PDF) - Kommunal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
26 SOCIAL ENTREPRENÖR<br />
Medlemsavgifter står bara för 17 procent av den totala finansieringen.<br />
Den största andelen, 27 procent, är inkomster från uppdrag<br />
inom den offentliga sektorn, och den näst största andelen, 26 procent,<br />
kommer från försäljning av varor och tjänster.<br />
De traditionella bankerna har inte varit villiga att låna ut kapital<br />
till socialekonomins verksamheter, och det har försvårat kooperativens<br />
strävan att minska sitt beroende av den offentliga sektorn. För<br />
att komma över detta problem har idén om att bilda särskilda banker<br />
diskuterats länge.<br />
I Italien har detta resulterat i Banca Etica (Etisk Bank), som<br />
bygger på grundläggande principer om kooperation och solidaritet.<br />
Banken ska främja en hög nivå av kapitalspridning, demokratiskt<br />
beslutsfattande och delaktighet (en man, en röst). Banken avses att<br />
finansiera alla typer av icke-vinstdrivande socialekonomiska initiativ:<br />
sociala kooperativ, internationella kooperativ, miljö- och kulturverksamheter<br />
och andra verksamheter inom det civila samhället.<br />
Bankens delägare är lokala myndigheter, enskilda personer, andra<br />
banker och ideella organisationer. De traditionella bankerna hade<br />
från början en skeptisk inställning till delägande, men de har ändrat<br />
sig.<br />
Det finns inga siffror som konkret skulle kunna visa hur<br />
verksamheterna inom den svenska socialekonomin finansieras. Men<br />
allmänt kan man konstatera att beroendet av den offentliga sektorn<br />
är stort.<br />
Det har varit svårt för små sociala kooperativ i Sverige att konkurrera<br />
med privata affärsföretag och att vinna anbuden om<br />
entreprenaduppdrag inom den sociala vården och omsorgen.<br />
En anledning till detta kan vara att små kooperativ saknar erfarenheter<br />
av upphandlingsförfaranden. En annan kan vara att det inte<br />
finns några vedertagna mått för t. ex. socialt ansvar och socialt<br />
kapital i de traditionella upphandlingsmetoderna. Exemplen i denna<br />
rapport visar att sociala företag förenar sociala värden med ekonomiska<br />
fördelar. Genom att utnyttja det sociala kapitalet har de<br />
kunnat mobilisera resurser som i sin tur ansetts stärka både individer<br />
och bygder, och därigenom vitalisera demokratin. Frågan är: hur<br />
bör dessa fördelar värderas av uppdragsgivare?