när andra tiger - 2000-Talets Vetenskap
när andra tiger - 2000-Talets Vetenskap
när andra tiger - 2000-Talets Vetenskap
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Vetenskap</strong><br />
<strong>2000</strong> –<strong>Talets</strong><br />
Krönikan: Bankerna skapar<br />
pengar ur tomma intet!<br />
Framtidens jordbruk<br />
i Roslagens<br />
famn<br />
Arne talar ut efter 40<br />
års tystnadsplikt<br />
På vandring i Din<br />
inre trädgård<br />
Nanoteknik och Syntetisk<br />
Telepati – paradis eller helvete?<br />
Tidningen som talar… …<strong>när</strong> <strong>andra</strong> <strong>tiger</strong> !<br />
Kinesisk medicin – Qi och meridianer<br />
Alternativa metoder till hälsa<br />
i varje nummer!<br />
Nr 4/2009 sep<br />
Årgång 14<br />
Pris 40 kr
Foto: Bo Zackrisson<br />
Kristina Belfrage visar stolt kossorna på gården. Från vänster: tjuren Mark av rasen fjäll<strong>när</strong>a ko, Lillmalin, fjällko och Bruna, rödkulla.<br />
Kristina Belfrage – bonde, framtidsforskare och visio<strong>när</strong><br />
Framtidens jordbruk i Roslagens famn<br />
Klimatet, brist på fossila bränslen och allt fler munnar att mätta. Det gör<br />
att jordbruket måste börja tänka i nya banor. Kristina Belfrage på Ekeby<br />
gård är en av dem som tänkt längst och klokast. <strong>2000</strong>-<strong>Talets</strong> <strong>Vetenskap</strong>s<br />
Bo Zackrisson besökte framtidens bondgård…<br />
Det är en underbar sensommardag<br />
i början av augusti. Jag är på väg<br />
från Stockholm till Roslagen. Färden<br />
går genom ett grönskande jordbrukslandskap<br />
till Norrtälje. Där viker jag in på<br />
vägen mot Grisslehamn och fem kilometer<br />
norr om Söderby-Karl tar jag av på en liten<br />
slingrande grusväg. På ömse sidor om vägen<br />
ligger bondejorden böljande och bördig.<br />
Själv uppvuxen mitt i Roslagens jordbruksbygder<br />
på 60-talet slås jag av tanken att jag<br />
har åkt tio mil på 58 minuter och samtidigt<br />
förflyttat mig till en jordbruksbygd som den<br />
såg ut för 50 år sedan. Ändå är det framtidens<br />
jordbruk som jag ska ta mig en titt på.<br />
Jag <strong>när</strong>mar mig målet för min resa – Ekeby<br />
gård. Här regerar Kristina Belfrage, bonde,<br />
visio<strong>när</strong> och doktorand vid Statens Lantbruksuniversitet,<br />
SLU.<br />
Kristina Belfrage möter mig på förstutrappen<br />
och hälsar mig välkommen. Hunden<br />
Herta skäller och nosar nyfiket på mig.<br />
Kristina och jag hjälps åt att ställa upp ett<br />
bord och två stolar i trädgården. Vi sätter<br />
oss i skuggan, min första fråga blir:<br />
Varifrån kommer ditt intresse för lantbruket?<br />
– Det började redan på 60-talet <strong>när</strong> jag<br />
var barn, säger Kristina. Varje sommar vistades<br />
jag på mina morföräldrars bondgård<br />
i Värmland. Där lärde jag mig tycka om<br />
alla djuren på gården.<br />
Kristina <strong>när</strong>de en dröm att skaffa sig en<br />
egen gård och 1984 kunde hon förverkliga<br />
drömmen tack vare ett arv. Hon blev<br />
ägare till en gård utanför Kristinehamn.<br />
”Det är något som inte stämmer”<br />
1989 kom hon in på Veteri<strong>när</strong>högskolan i<br />
Uppsala och där blev hon allergisk mot<br />
djur. Ingen bra kombination.<br />
– Läkarna som behandlade mig sa att<br />
jag i fortsättningen måste hålla mig borta<br />
från alla djur om jag ska slippa ifrån allergin.<br />
Istället utbildade sig Kristina Belfrage<br />
till sjukgymnast på Karolinska Institutet.<br />
Under tio år jobbade hon med människor,<br />
som hade problem med sina ryggar. Parallellt<br />
pluggade hon miljömedicin på universitetet.<br />
Och så försökte hon sköta gården<br />
i Kristinehamn. Det var ett slitsamt<br />
trippelarbete.<br />
Som sjukgymnast började hon förstå att<br />
allt hon lärt sig på utbildningen inte stämde<br />
överens med vad hon upplevde i sin<br />
praktik.<br />
– Män med ryggproblem lyckades jag<br />
bra med. De blev återställda efter några<br />
behandlingar och kom inte tillbaka. Däremot<br />
många kvinnor, som hade ungefär<br />
samma problem med sina ryggar som männen,<br />
fick tillbaka sin felställning i ryggen,<br />
till synes utan orsak.<br />
Kristina Belfrage misstänkte att det<br />
kunde ligga <strong>andra</strong> orsaker bakom kvinnornas<br />
ryggproblem än bara de rent mekaniska<br />
med felställningar i kotor och leder.<br />
– Jag började intresserade mig för neurologisk<br />
sjukgymnastik, som i början av<br />
90-talet var ganska nytt. Jag förstod att det<br />
fanns ett samband mellan dåliga ryggar<br />
och psykisk ohälsa. Det gällde att göra en<br />
grundlig anamnes på patienten för att gå<br />
till roten med problemet.<br />
6 <strong>2000</strong>-<strong>Talets</strong> <strong>Vetenskap</strong> 4/2009
Kristina Belfrage ser optimistiskt på framtiden. Till höger <strong>när</strong>bild på bovete som odlas tillsammans med foderväxter och som på så sätt ger<br />
en skörd av både livsmedel och djurfoder samtidigt som jorden berikas med både kväve och mineraler.<br />
Ortopederna på den tiden var mycket<br />
avogt inställda till dessa idéer. På samma<br />
sätt lyckades hon bli av med sin djurallergi<br />
efter en radikal kostomläggning. Trots<br />
att det enligt läkarexpertisen inte skulle<br />
vara möjligt.<br />
Naturen och miljön<br />
Kristina begrep att sambanden mellan<br />
sjukdom och hälsa var mycket komplexa<br />
och gjorde jämförelser med naturen.<br />
– Jag noterade att mina växter på gården<br />
i Kristinehamn blev sjuka <strong>när</strong> växtförhållandena<br />
var dåliga. Det var sannolikt<br />
en kombination av <strong>när</strong>ingsbrist och <strong>andra</strong><br />
miljöfaktorer som orsakade detta. Det kan<br />
jämföras med oss människor som blir kro-<br />
Det gäller att hitta miljövänliga metoder<br />
som ger god avkastning. Att odla ekologiskt<br />
och bara få halva skördar är ingen idé.<br />
niskt sjuka <strong>när</strong> vi äter ensidig och <strong>när</strong>ingsfattig<br />
mat, säger Kristina Belfrage.<br />
1992 sålde Kristina sin gård i Kristinehamn<br />
och köpte Ekeby gård i Roslagen.<br />
Parallellt pluggade hon till biolog vid<br />
Stockholms universitet, gjorde sitt examensarbete<br />
på Ultuna och år <strong>2000</strong> fick<br />
hon en doktorandtjänst vid Institutionen<br />
för Stad och Land vid SLU.<br />
Ekeby gård är en projekt- och forskningsgård<br />
för småskaliga produktionssystem<br />
(Low Input Agriculture). Gården<br />
drivs ekologiskt och har inget lönsamhetskrav<br />
på sig. Målet för forskningen, och det<br />
som gör Ekeby unikt, är att hitta metoder<br />
att driva ett jordbruk nästan helt utan fossila<br />
bränslen, växtgifter och handelsgödsel<br />
<strong>2000</strong>-<strong>Talets</strong> <strong>Vetenskap</strong> 4/2009<br />
(NKP). Alltså ett jordbruk som inte tär på<br />
naturens resurser och miljö utan som så att<br />
säga går jämnt ut. Det som i dagligt tal brukar<br />
kallas för ett kretsloppsanpassat jordbruk.<br />
Grunden för forskningen är Peak Oil<br />
och den kommande bristen på olja. Det<br />
moderna jordbruket förbrukar väldiga<br />
mängder fossila bränslen.<br />
Kan miljövänligt jordbruk ge hög<br />
avkastning?<br />
Kristina Belfrage är noga med att betona<br />
att ekologiskt jordbruk är så mycket mer<br />
än att bara producera mat utan konstgödning<br />
och gifter. Det gäller att hitta miljövänliga<br />
metoder som ger god avkastning.<br />
Att odla ekologiskt och bara få halva skör-<br />
dar är ingen idé. Här har<br />
Marit Paulsen en poäng,<br />
anser Kristina. Samtidigt<br />
gör sig Paulsen skyldig<br />
till grova övertramp<br />
i sin hetsjakt på det ekologiska<br />
jordbruket.<br />
För att förstå skillnaderna mellan konventionellt<br />
och ekologiskt jordbruk måste<br />
man ha vissa saker klara för sig. Det går<br />
inte att jämföra avkastningen mellan de<br />
olika produktionssätten rakt av. Ett högavkastande<br />
ekologiskt jordbruk förutsätter<br />
ett helt annat ekosystem än det konventionella.<br />
– Det gäller att utnyttja de så kallade<br />
ekosystemtjänsterna fullt ut i det ekologiska<br />
jordbruket. Annars kommer det inte att<br />
funka, säger Kriska Belfrage.<br />
Med ekosystemtjänster menas alla de<br />
djur, småkryp, växter och mikroorganismer<br />
som måste finnas i det ekologiska jordbruket.<br />
Dessa ersätter gifterna i det kon-<br />
ventionella jordbruket.<br />
I samband med fågelinventeringar i<br />
Sverige har Kristina noterat att det konventionella<br />
jordbruker lider av stor artfattigdom.<br />
Kraftiga angrepp av bladlöss är<br />
därför vanliga, vilket kräver stordoser<br />
insektsgifter.<br />
– Det ekologiska jordbruket förutsätter<br />
en mångfald av jordlöpare, nyckelpigor,<br />
larver, spindlar, daggmaskar, jordsvampar<br />
och fåglar som tillsammans håller undan<br />
ogräs och skadeinsekter, säger Kristina Belfrage.<br />
Bin, humlor och fjärilar tar hand om<br />
pollineringen.<br />
Det konventionella jordbruket utarmar<br />
den biologiska mångfalden och det tar<br />
självklart lite tid att återställa artrikedomen.<br />
– Vill vi ha alla dessa nyttodjur i det<br />
svenska odlingslandskapet, så finns ingen<br />
bättre väg än en satsning på ekologiskt<br />
jordbruk, säger Kristina Belfrage.<br />
Enkelt i teorin – svårare i praktiken<br />
Kristina berättar att det finns mycket<br />
forskning, som visar hur man odlar ekologiskt<br />
i teorin.<br />
– Jag vill testa och utveckla dessa teorier<br />
i praktiken, säger Kristina Belfrage. Det<br />
största problemet är naturligtvis hur vi ska<br />
kunna ersätta oljan som energikälla, eftersom<br />
det moderna konventionella jordbruket<br />
är en enorm energislukare.<br />
Framtidens jordbruk kommer inte att<br />
vara lika mekaniserat som idag. Kring år<br />
2050 räknar man med att vi människor<br />
endast kan förbruka fossila bränslen som<br />
genererar ett ton koldioxid per år och person.<br />
Vad innebär det i praktiken? Kristina<br />
fick hjälp av Martin Saar vid Stockholms<br />
7
Stad att leva på den nivån under ett år.<br />
– Jag värmde mitt hus med solenergi<br />
och ved, var självförsörjande på livsmedel,<br />
åkte hundra mil med bilen och åkte kollektivt.<br />
Mina inköp av kläder inskränkte<br />
sig till ett minimum. På så sätt lyckades jag<br />
uppnå målet att förbruka endast ett ton<br />
koldioxid per år.<br />
Som var och en förstår är det ett helt<br />
annat samhälle som träder fram. Ett samhälle<br />
där maskiner har ersatts av mänsklig<br />
arbetskraft. Dagens konsumism kan vi<br />
glömma. Hästen får komma till heders<br />
igen. Några droppar olja måste vi nog ha<br />
för att kunna använda en traktor för vissa<br />
ändamål, tror Kristina.<br />
Smartare djurhållning<br />
FAO, FN:s jordbruksorganisation, tror att<br />
världens livsmedelsproduktion behöver<br />
fördubblas till år 2050. För att nå det målet<br />
förutsätter FAO ett oljedrivet, högmeka-<br />
Ekeby gård är en nystartad forskningsgård<br />
belägen två mil norr om<br />
Norrtälje i Roslagen. Den är på 32 hektar,<br />
varav 12 ha åkermark och bete och<br />
20 ha skog. Gården har för <strong>när</strong>vande en<br />
tjur, tre kor, tre hästar, elva får, ett tiotal<br />
höns (och två katter och en hund).<br />
På gården bedrivs forskning som rör<br />
växt<strong>när</strong>ingshushållning, växthusgasemissioner<br />
och uthållig markanvändning.<br />
Det vill säga vi testar olika system<br />
för att öka livsmedelsproduktionen, till<br />
exempel genom att odla olika växter tillsammans<br />
som skyddar var<strong>andra</strong> från<br />
skadedjur och sjukdomar och genom att<br />
förädla/avla fram lokalt anpassade växtsorter<br />
och djurraser och genom att<br />
niserat jordbruk. Däremot är man inte lika<br />
positiv till genmanipulerade grödor<br />
(GMO). Den ståndpunkten delar FAO<br />
med Sveriges bönder som till 80 procent<br />
är emot GMO-grödor.<br />
Även djurhållningen måste genomgå en<br />
radikal förändring. Kristina menar att djuren<br />
måste utnyttjas till flera ändamål.<br />
– Våra kor måste ge både mjölk och kött<br />
och hönsen både ägg och kött. Vi kan inte<br />
som idag föda upp djur för endast ett ändamål.<br />
Åkermarken måste vi odla med grödor<br />
för både människor och djur. Kristina tar<br />
med mig till en åkerlapp och visar hur hon<br />
odlar bovete tillsammans med lupin och<br />
vicker. De senare binder kväve och är proteinrika.<br />
Lupinens djupa rotsystem ser till<br />
att de mineraler som finns längre ner i jorden<br />
<strong>när</strong>a urberget sugs upp och återmineraliserar<br />
matjorden. Vid skörd avskiljs<br />
bovetet från hjälpblomstren, som kan<br />
Fakta om forskningsgården Ekeby i Roslagen<br />
använda djurens ekosystemtjänster. Det<br />
sistnämnda innebär till exempel att hönsen<br />
får bo i växthusen under vintern för<br />
att värma upp det och gödsla jorden. På<br />
våren får de mylla ner gödsel och ogräsrensa<br />
i grönsakslanden. På sommaren får<br />
de gå i beteshagarna och sprätta runt i<br />
dynghögarna och på det sättet parasitsanera<br />
marken och på hösten får de äta fallfrukt<br />
och grönsaksrester i trädgården. Vi<br />
använder helt enkelt djurens naturliga<br />
beteenden som en hjälp i arbetet på gården<br />
och får på köpet både ägg, mjölk och<br />
kött och dessutom lyckliga höns, grisar<br />
och kor.<br />
Vårt uppdrag är att ge exempel på hur<br />
ett lantbruk i den här trakten kan kom-<br />
Forskargruppen på Ekeby gård. Från vänster<br />
Kristina Belfrage, forskningsansvarig, Inga<br />
Rundström, forskningsassistent, Annika<br />
Pettersson, forskningsassistent och Mats<br />
Olsson, professor och prefekt på Sveriges<br />
lantbruksuniversitet (SLU).<br />
användas som högvärdigt djurfoder.<br />
Kristina har också tre kossor av olika<br />
raser på gården. Tanken är att avla fram<br />
koraser som kan ge bra mjölkproduktion<br />
utan att de behöver kraftfoder. Dagens<br />
högavkastande mjölkkor måste drivas med<br />
enorma mängder kraftfoder, vilket i framtiden<br />
inte kommer att vara möjligt.<br />
Det är inte helt lätt att ta in att denna<br />
gård i Roslagen kan bli en vägvisare för<br />
framtidens livsmedelsproduktion. Här<br />
befinner man sig ungefär så långt bort från<br />
tekniksamhället man över huvud taget kan<br />
komma.<br />
I framtiden kan vi räkna med att det<br />
behövs mer av mänsklig muskelkraft tillsammans<br />
med smarta energisnåla tekniska<br />
lösningar. Det blir ett helt annat samhälle<br />
än idag, men det låter ändå inte som<br />
domedagen i mina öron.<br />
Bo Zackrisson<br />
ma att se ut år 2030.<br />
Till vår hjälp i det arbetet har vi både<br />
en tvärvetenskaplig forskargrupp och<br />
ett nätverk av lantbrukare i Sverige, Brasilien<br />
och Etiopien. Vår målsättning är<br />
att anpassa lantbruket till de kommande<br />
klimatförändringarna och den kommande<br />
bristen på fossila bränslen, framför<br />
allt olja. Vår målsättning är att driva<br />
gården med så låg resurs- och energiförbrukning<br />
att alla människor på vår jord<br />
ska kunna äta sig mätta, ge sina barn<br />
skolgång och ha tillgång till en grundläggande<br />
sjukvård.<br />
Kristina Belfrage<br />
8<br />
<strong>2000</strong>-<strong>Talets</strong> <strong>Vetenskap</strong> 4/2009