Jag gillar att jobba strategiskt - Kommunal
Jag gillar att jobba strategiskt - Kommunal
Jag gillar att jobba strategiskt - Kommunal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Anneli är styrkeledare på Ekerö brandförsvar<br />
<strong>Jag</strong> <strong>gillar</strong> <strong>att</strong> <strong>jobba</strong><br />
<strong>strategiskt</strong><br />
sidan 4<br />
På förskolan Kokalite har<br />
alla rätt till heltid sidan6<br />
Deb<strong>att</strong>en om RUT-avdragen<br />
går högt.På Hemfrid är de<br />
anställda kommunalare<br />
sidan 8<br />
nummer 3<br />
2010
Ledaren<br />
Ansvarig utgivare för MT:Elisabeth Hammarstedt Chefredaktör MT: Kerstin Ridderstedt,telefon 010 - 442 89 04 / 070 - 629 22 06<br />
Redaktionen: Göte Axelsson,telefon 010 - 442 89 05<br />
Redaktionen tar tacksamt emot tips,uppslag,insändare m.m,för insänt icke beställt material ansvaras ej.<br />
Telefax:08 - 618 55 53.Adress:MT - <strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,104 25 Stockholm.<br />
MT trycks av V-TAB i Örebro upplaga 75.000 ex<br />
mail:mt.stockholm@kommunal.se För annonsering i MT kontakta PGR-media telefon 0700 38 46 10<br />
2<br />
Inte bara en kampen för lönen,<br />
även trygga anställningar krävs<br />
Avtalsrörelsen är igång och i lördags<br />
var vi många som samlades på Sergels<br />
torg för avspark i avtalsrörelsen.<br />
Det är många avtal som ska förhandlas<br />
fram och det är många anställda<br />
som berörs. På arbetsplatser runt om<br />
i länet börjar frågor komma från<br />
medlemmar om löneförhandlingar,<br />
när de är klara och vad får vi?<br />
Det är inte bara kronor och ören som<br />
känns angeläget <strong>att</strong> få in i våra avtal<br />
en sak som är minst lika viktig är våra<br />
anställningsvillkor. Otrygga anställningsförhållanden<br />
är inte bara<br />
en osäkerhet för den enskilde individen,<br />
det påverkar även kvalitén i<br />
verksamheten där man arbetar. Otaliga<br />
timanställda (eller allmän visstidsanställda)<br />
lever från dag till dag<br />
med osäkerheten om de ska få jobb<br />
och ovissheten över hur den privata<br />
ekonomin kommer <strong>att</strong> se ut nästkommande<br />
månad.<br />
En av många medlemmar MT pratat<br />
med har inte haft en fast anställning<br />
på åtta år, hon är 40 plus och tar varje<br />
pass hon kan få. Hon är en av många<br />
som utnyttjas av arbetsgivaren som<br />
använder personalen som brickor i<br />
ett spel. En annan medlem arbetar<br />
kontinuerligt inom hemtjänsten och<br />
tar även han alla arbetspass han kan<br />
få. Det är inte bara svårt <strong>att</strong> planera<br />
sin ekonomi utan även privatlivet,<br />
MT nummer 3 - 2010<br />
man kan aldrig säkert bestämma något<br />
– ifall man får jobb så går det alltid<br />
före, förståeligt nog. En tredje<br />
medlem och även vän med mig arbetar<br />
som bussförare, vi försöker planera<br />
<strong>att</strong> vi ska träffas men det är ofta<br />
som det spricker för <strong>att</strong> hon blivit in-<br />
ringd. Inte heller hon har råd <strong>att</strong> säga<br />
nej. En fjärde medlem är alltid på<br />
jobbet, de flesta tror <strong>att</strong> han är fast<br />
anställd, för han är ju alltid där. Men<br />
han är aldrig med på planeringar personalmöten<br />
etc, för då täcker han<br />
upp för sina arbetskamrater på avdelningarna.<br />
Även han är timanställd.<br />
Dessa medlemmar, och alla andra<br />
timanställda, tas regelbundet in av<br />
samma arbetsgivare. Det finns uppenbarligen<br />
arbete, men varför anställer<br />
man inte dessa personer och<br />
ger dem trygga villkor istället? Det<br />
är både dyrt och kräver mer administration<br />
<strong>att</strong> ha en armada av timanställda.<br />
En av få arbetsgivare som f<strong>att</strong>at galoppen<br />
med trygga heltidsanställningar<br />
är VD:n för den privata för-<br />
En av många medlemmar MT pratat med<br />
har inte haft en fast anställning på åtta år,<br />
hon är 40 plus och tar varje pass hon kan<br />
få.Hon är en av många som utnyttjas av<br />
arbetsgivaren som använder personalen<br />
som brickor i ett spel<br />
skolan/skolan Kokalite i Sollentuna.<br />
För henne är det självklart <strong>att</strong> de anställda<br />
har trygga heltidsanställningar.<br />
Hon berättar för MT (sid 6) <strong>att</strong> det<br />
blir bättre kvalitén och personalen<br />
får en helhetsbild av hela verksamheten<br />
vilket gynnar alla, både personal,<br />
företaget och barnen. Administrationen<br />
blir minimal då avvikelser<br />
blir färre. Det låter så lätt och självklart<br />
när VD:n Karin Sandberg berättar<br />
om varför hon inte använder<br />
sig av en mängd av timanställda och<br />
vikarier. Men i de flesta fall handlar<br />
det nog om hur trygg man är i sin yr-<br />
kesroll och över behovet av makt<br />
över de anställda. Med många timanställda<br />
vågar inte personalen ställa<br />
krav och ifrågasätta. Då kan man<br />
som arbetsgivare göra som man vill<br />
även om det blir dyrare.<br />
Att trygga anställningsförhållanden<br />
är inte bara en viktig avtalsfråga utan<br />
borde även vara en viktig fråga för<br />
alla som nyttjar välfärdstjänsterna.<br />
För visst vill vi ha en god kvalité och<br />
kontinuitet för våra barn, våra äldre<br />
och sjuka anhöriga? Vi går en spännande<br />
vår tillmötes och jag hoppas<br />
<strong>att</strong> våra motparter i förhandlingarna<br />
också ska f<strong>att</strong>a galoppen med alla<br />
fördelar som det för med sig <strong>att</strong> människor<br />
har trygga anställningar.<br />
KERSTIN RIDDERSTEDT<br />
CHEFREDAKTÖR MT<br />
kerstin.ridderstedt@kommunal.se<br />
MT och <strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
önskar alla läsare en Glad Påsk<br />
trots allt...
Det är härligt <strong>att</strong> få ge igen!<br />
Vad är meningen med <strong>att</strong> tro? Handlar<br />
det om övertygelsen och förhoppningen<br />
<strong>att</strong> man har rätt?<br />
En sak är säker dock, drivkraften i en<br />
tro är kraftfull och tycks ofta leda till<br />
en sorts ensidig dårskap. Församlingen<br />
i Knutby hade sin förespråkande individ<br />
och resultatet har omskrivits och<br />
fördömts. Ingen verkar ändå ha förstått<br />
de mekanismer som skapade vansinnet.<br />
Inte ens de som själva deltog<br />
tycks i efterhand förstå varför det gick<br />
som det gick.<br />
Hammarbyfans stormar och <strong>att</strong>ackerar<br />
en AIK-träning i syfte <strong>att</strong> straffa en avhoppad<br />
Hammarbyspelare, en svikare.<br />
Ilmar Reepalu, kommunalråd i<br />
Malmö, blir anklagad för <strong>att</strong> vara antisemit<br />
för <strong>att</strong> han gör generella uttalanden<br />
i integrationsfrågan i Malmö och<br />
lägger del av ansvaret på Israels uppförande<br />
i Palestinafrågan. Israel som<br />
stat tillkännager <strong>att</strong> de skall skapa<br />
1600 nya bosättningar på ockuperad<br />
mark.<br />
Turkiet kallar hem sin ambassadör när<br />
Sveriges riksdag tar ställning och kallar<br />
det som Turkiet gjorde mot Armenierna<br />
för cirka hundra år sedan ett<br />
folkmord.<br />
Människor blir mordhotade när de avbildar<br />
en figur som ingen vet hur den<br />
ser ut. Listan kan göras oändlig…<br />
Människor mördas för <strong>att</strong> de inte uppfyller<br />
den tro eller vision som en annan<br />
grupp har. Kraften hos hatet tycks vara<br />
oändlig hos vissa människor och fullständigt<br />
uppfylla deras själar. Att de<br />
som hatar dessutom anser sig själva<br />
som rättfärdiga människor visar ytterligare<br />
en sida, enfalden.<br />
Många av dessa människors övertygelse<br />
grundar sig även i händelser som<br />
de själva inte vet något om, de har fått<br />
det berättat för sig genom generationerna<br />
under århundraden.<br />
Alltid finns det en oförrätt i botten, och<br />
det är alltid den ena sidan som skriver<br />
den allmänna historiska storyn, segraren!<br />
Det är segraren som stoltserar och förloraren<br />
har som enda kvarvarande<br />
drivkraft <strong>att</strong> hämnas och under resans<br />
gång utveckla sitt hat till kommande<br />
generationer. Det är härligt <strong>att</strong> få ge<br />
igen, om man lyckas fullt ut kan man<br />
alltid gå segrande ur striden och ges<br />
möjlighet <strong>att</strong> förtrycka andra människor<br />
med annan makt än enbart våld.<br />
Allt detta beskrivs som civilisation,<br />
visserligen i olika tillstånd, men ändå<br />
civilisation.<br />
I en värld där miljöhot och energiomställningar<br />
är västvärldens nya drivkraft<br />
fortsätter maktkamperna om vem<br />
som har rätt. En spännande tanke är<br />
vad som skulle hända om intresset av<br />
<strong>att</strong> kuva, härska och dominera byttes<br />
ut mot <strong>att</strong> lösa, utveckla och samarbeta<br />
istället. Tänk vilka oerhörda resurser<br />
av mänsklig kraft som förslösas på ett<br />
förhärskande hat och allmän missunsamhet.<br />
Om jag bara hittar rätt instans <strong>att</strong> be till<br />
så ska jag be om bättring!<br />
gote.axelsson@kommunal.se<br />
Viktigt <strong>att</strong> vara unik i kollektivet...<br />
I ett allt mer individualiserat samhälle<br />
växer specialisterna fram. Det är viktigt<br />
<strong>att</strong> ha en unik identitet, <strong>att</strong> kunna<br />
särskiljas ur den grå och allmänna<br />
samhällskroppen.<br />
Sedan början av nittiotalet har man<br />
tillämpat ett individuellt lönesystem<br />
inom de flesta områden. Orsaken till<br />
<strong>att</strong> det systemet infördes var <strong>att</strong> det<br />
skulle vara möjligt <strong>att</strong> sätta löner som<br />
var mer rättvisande. Personliga egenskaper,<br />
arbetsuppgifter och mycket<br />
annat skulle ligga som grund för den<br />
lön som s<strong>att</strong>es.<br />
Det är säkert rätt tänkt om det nu är<br />
möjligt <strong>att</strong> använda metoden i stora,<br />
kollektiva, grupper. Problemet som<br />
finns är <strong>att</strong> yrkes- /bef<strong>att</strong>ningsbeskrivningar<br />
blir en form av kollektiv angivelse<br />
av arbetets art.<br />
Exempel på hur man kan utveckla individuella<br />
system för <strong>att</strong> kunna höja<br />
lönenivåer finns säkert i varje organisation.<br />
Enligt uppgifter så finns det i<br />
Norrtälje kommun 347 olika yrkestitlar<br />
som används för bef<strong>att</strong>ningar av<br />
olika art. Av dessa 347 titlar innehas<br />
175 stycken av en unik och enda person.<br />
Vi kan anta <strong>att</strong> de flesta av de personerna<br />
inte är <strong>Kommunal</strong>s medlemmar,<br />
särskilt med tanke på <strong>att</strong> titel är<br />
blankettekniker.<br />
I den bilden av bef<strong>att</strong>ningsinnehavare<br />
ryms nog även själen i ett individuellt<br />
och unikt lönesystem. Tänk hur lätt det<br />
blir <strong>att</strong> utveckla och konkretisera arbetets<br />
innehåll. Och dessutom påvisa hur<br />
betydelsefull man är på sin post.<br />
Hur mycket blir det värt <strong>att</strong> vara till exempel<br />
undersköterska, tillsammans<br />
med 357 andra. Särskilt när det ska lönesättas.<br />
<strong>Jag</strong> tror inte <strong>att</strong> framgången<br />
ligger i <strong>att</strong> bli betraktad som en gänget<br />
då.<br />
gote.axelsson@kommunal.se<br />
INNEHÅLLET<br />
Christer Flodfält <strong>jobba</strong>r hårt med<br />
förändringar för <strong>Kommunal</strong>s medlemmar.<br />
Ingela Målqvist har förf<strong>att</strong>at en<br />
forskningsrapport om arbetssituationen<br />
inom hemtjänsten.<br />
I lagar och avtal finns stöd för <strong>att</strong><br />
stoppa vissa omorganisationer.<br />
Södertörns brandförsvar<br />
satsar på jämställdhet<br />
Sakta men säkert blir det fler<br />
kvinnor och brandmän med annan<br />
etnisk bakgrund än svensk<br />
anställda i Södertörns brandförsvar.<br />
Så sent som i somras anställdes<br />
sex kvinnor och fyra invandrare<br />
som brandmän. Och<br />
det fungerar jättebra ute på stationerna<br />
men en hämsko är ekonomin<br />
när målen ska förverkligas.<br />
sidan 5<br />
Hemtjänsten är<br />
effektivare i egen regi<br />
I dagens ersättningssystem får<br />
hemtjänstfirmorna bara betalt<br />
när de befinner sig hemma hos<br />
brukarna, vid så kallad värdeskapande<br />
tid. Förflyttningstiden<br />
mellan brukare ersätts inte separat<br />
utan ingår i brukartiden.<br />
– Det finns inga ekonomiska<br />
incitament för kompetensutveckling,<br />
dokumentation, färdtid<br />
och kontaktmannaskap.<br />
sidan 10<br />
I Österåker fick<br />
kommunen backa om<br />
personalnedskärningar<br />
Efter MBL - förhandlingar och<br />
inlämnad begäran om krav på åtgärder<br />
till arbetsgivaren enligt<br />
arbetsmiljölagens – 6.6:a fick<br />
Helen och hennes arbetskamrater<br />
rätt. Med arbetsmiljöverkets<br />
hjälp gjordes riskanalys om<br />
n<strong>att</strong>patrullens arbetsförhållanden<br />
där det framkom <strong>att</strong> det inte<br />
var ok <strong>att</strong> arbeta så som kommunen<br />
ville.<br />
sidan 10-11<br />
Och dessutom mycket annan läsning och<br />
ett korsord <strong>att</strong> lösa.<br />
Omslagsbilden: Anneli Hadelöv är landets enda kvinnliga styrkeledare<br />
inom brandförsvaret. Inom Södertörns brandfösvra satsar man<br />
på jämställdhet och integration inom yrket.<br />
MT nummer 3- 2010 3
Anneli Hadelöv <strong>gillar</strong> sin plats i brandbilen med telefoner och radion. Här kan hon<br />
styra räddningsinsatserna och skapa de bästa lösningarna.<br />
Rätt person på rätt plats är<br />
viktigare än kön och ursprung<br />
Anneli Hadelöv är den enda<br />
kvinnliga styrkeledaren i<br />
landet inom brandförsvaret.<br />
Något av ett genombrott för<br />
jämställdheten i kåren.<br />
– Det är inga som helst problem<br />
<strong>att</strong> vara arbetsledare<br />
för ett gäng killar, säger Anneli<br />
Hadelöv. Vi är en grupp<br />
och ska fungera som ett lag<br />
där jag är lagledare.<br />
4<br />
MT nummer 3 - 2010<br />
som person. Det ligger i yrket och lagarbetet<br />
<strong>att</strong> alla ställs på prov.<br />
Anneli trivs med sitt arbete, hon har<br />
inte ångrat en sekund sedan hon var på<br />
“provapå dagen”. Resorna till och från<br />
jobbet är en bit <strong>att</strong> åka men inget som<br />
känns tungt. Hon bor i Södertälje och<br />
arbetar på Ekerö, en bit <strong>att</strong> färdas med<br />
bil och färja. Tidigare arbetade hon i<br />
Botkyrka, först som brandman och senare<br />
som styrkeledare på en 1 ledare<br />
+2 brandmän i en mindre brandbil.<br />
Men när hon fick möjligheten <strong>att</strong> bli<br />
styrkeledare för en hel grupp om sex<br />
brandmän tvekade hon inte <strong>att</strong> flytta<br />
till Ekerö.<br />
ger Anneli Hadelöv. Och jag hoppas<br />
<strong>att</strong> jag är det. <strong>Jag</strong> försöker styra upp arbetet<br />
och undviker <strong>att</strong> tala om hur uppgifter<br />
ska lösas.<br />
– <strong>Jag</strong> trivs oförskämt bra, bekräftar<br />
Anneli. <strong>Jag</strong> är stolt över <strong>att</strong> tillhöra Södertörns<br />
brandförsvar och stolt över<br />
mina kollegor.<br />
Alla ska använda kunskaperna Antalet kvinnor i yrket ökar<br />
Alla i gruppen kan sitt jobb bra och I Södertörns brandförsvar satsas det<br />
äger även förmågan <strong>att</strong> använda sina i dag för <strong>att</strong> det ska bli fler kvinnor<br />
kunskaper. Det är en viktig syn på le- inom brandförsvaret. Sett ur hela landarskapet<br />
som skapar ömsesidigt fördets perspektiv så finns det nu drygt<br />
troende. Alla i laget strävar efter <strong>att</strong> lö- 300 kvinnor som är aktiva som brandsa<br />
uppgifterna så snabbt och bra som män. Men antalet ökar sakta, i dagens<br />
möjligt. Annelis roll som styrkeledare takt lär det dröja innan något som kan<br />
är <strong>att</strong> sköta kommunikation med andra sägas vara jämställdhet uppnås.<br />
Anneli började som brandman för sju<br />
delar av räddningsinsatsen som polis – Det är synd <strong>att</strong> det tar sådan tid, sä-<br />
år sedan. Innan hade hon <strong>jobba</strong>t med<br />
och ambulans. Hon gör även bedömger Anneli Hadelöv. Men inställning-<br />
friskvård och hälsa, men när Södertörns<br />
brandförsvar hade en ”prova på<br />
Gillar jobbet<br />
ningen av vilka åtgärder som behöver<br />
sättas till då hon fokuserar på helheten<br />
en till oss kvinnor förändras hela tiden.<br />
dag” åkte hon dit och sedan har det rul- – <strong>Jag</strong> <strong>gillar</strong> mitt jobb och ska inte satsa och inte punktinsatser.<br />
Anneli menar <strong>att</strong> det är lättare med<br />
lat på. Att det har lyckats så pass bra vidare även om det finns de som anser – <strong>Jag</strong> <strong>gillar</strong> <strong>att</strong> arbeta operativt, med yngre brandmän. De har en annan syn<br />
för henne menar hon beror på <strong>att</strong> hon <strong>att</strong> jag ska vidareutbilda mig. Men det överblick av det som sker. Och jag har på könsroller och de män som blir pap-<br />
var fyllda trettio när hon började. är ganska vanligt <strong>att</strong> har man en bra upplevt <strong>att</strong> jag kan tillföra mycket i por vill ha del av föräldraledigheter.<br />
Alla ställs på prov<br />
grupp då är det dem man vill arbeta<br />
ihop med.<br />
räddningsarbetet. Kanske på grund av<br />
<strong>att</strong> det som de som har lättar <strong>att</strong> få kon-<br />
– Det handlar inte så mycket om kön<br />
eller ursprung längre. I dag är det vik-<br />
– <strong>Jag</strong> tror det var en fördel <strong>att</strong> vara lite I styrkeledarrollen ingår även <strong>att</strong> getakt med en kvinna i en krissituation. tigare <strong>att</strong> det är rätt person med rätt<br />
äldre. Barnen var äldre och själv hade nomföra utvecklingssamtal och löne- När man träffar Anneli i sin yrkes- egenskaper på rätt plats.<br />
jag en livserfarenhet som man inte har<br />
i tjugoårsåldern, säger Anneli Hadesättning<br />
med det personalansvar som<br />
följer med det.<br />
roll märks det <strong>att</strong> hon <strong>gillar</strong> sitt jobb.<br />
Hon skr<strong>att</strong>ar mycket och hon visar<br />
GÖTE AXELSSON<br />
löv. Visst var det väl lite tester av mig – <strong>Jag</strong> försöker vara en bra chef, sä- tydligt <strong>att</strong> hon är stolt över sitt arbete.
Jämställdhet och integration<br />
måste tillåtas kosta pengar<br />
– <strong>Jag</strong> tänker annorlunda på<br />
arbetsmiljön och villkoren<br />
för <strong>att</strong> vara brandman numer,<br />
säger brandmannen<br />
Christer Flodfält. Sedan jag<br />
engagerade mig i jämställdhets-<br />
och integrationsarbetet<br />
här på Södertörn har jag<br />
upptäckt <strong>att</strong> allt inte behöver<br />
vara som förut.<br />
Sakta men säkert blir det fler kvinnor<br />
och brandmän med annan etnisk bakgrund<br />
än svensk anställda i Södertörns<br />
brandförsvar. Så sent som i somras anställdes<br />
sex kvinnor och fyra invandrare<br />
som brandmän. Och det fungerar<br />
jättebra ute på stationerna men en<br />
hämsko är ekonomin när målen ska<br />
förverkligas.<br />
Rätt till passande utrustning<br />
– Det blir lite motstånd när vi måste<br />
skaffa lämpliga kläder och annan utrustning<br />
till tjejerna, säger Christer<br />
Flodfält. Det måste få kosta pengar<br />
och tjejerna har rätt till kläder som<br />
passar dem. Det här är en av de punkter<br />
jag börjat tänka annorlunda, jag<br />
börjar titta allt mer på vad som går <strong>att</strong><br />
förändra så <strong>att</strong> det passar alla grupper.<br />
Men det som är viktigt för <strong>att</strong> ha<br />
– <strong>Jag</strong> hoppas <strong>att</strong> jag har fel<br />
och <strong>att</strong> inte våra medlemmar<br />
ska betala för notan!<br />
Paul-Edwin Boman, är fackligt<br />
förtroendevald i skolklubben<br />
och kritisk till den<br />
stora IT-satsning som görs i<br />
skolorna.<br />
I december förra året övergick de<br />
kommunala skolorna till det nya ITavtalet<br />
GS-IT.<br />
Kostnaderna för IT i skolorna ökar<br />
och <strong>Kommunal</strong> är oroade över om detta<br />
drabbar deras medlemmar.<br />
– Prislappen verkar ingen ha kalkylerat<br />
med och det är olyckligt om det<br />
blir på bekostnad av våra medlemmar.<br />
<strong>Kommunal</strong>s grupper glöms<br />
– Det är inget fel <strong>att</strong> lärarna och utbildningen<br />
är i fokus på denna satsning.<br />
Alla lärare ska få en egen bärbar dator.<br />
Men våra grupper i skolan riskerar <strong>att</strong><br />
hamna helt utanför denna satsning.<br />
– <strong>Jag</strong> tänker på ett nytt sätt sedan jag började arbeta med<br />
jämställdhet, säger Christer Flodfält.<br />
möjlighet <strong>att</strong> nå målen med ökad jämställdhet<br />
och integration är den politiska<br />
viljan. I Södertörns brandförsvar<br />
finns en gemensam vilja över partigränserna<br />
och brandchefen vågar driva<br />
frågan ut i organisationen.<br />
– Brandchefen och kommunal är<br />
överens om <strong>att</strong> vi arbetar efter den rätta<br />
vägen nu, säger Christer. Men det<br />
tar tid <strong>att</strong> vända skutan, det har börjat<br />
gira lite nu. Man får räkna med <strong>att</strong> det<br />
tar tio år <strong>att</strong> förändra en synsätten i en<br />
I IT-satsningen talar man om lärarna.<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar i<br />
vaktmästeri, lokalvård, skolmåltidspersonal<br />
och barnskötare beskrivs alla<br />
i gruppen övriga.<br />
– Som det är idag har vissa skolkök<br />
inte tillgång till en dator utan beställningarna<br />
görs hemifrån, säger Paul-<br />
Edwin Boman.<br />
Kritik mot satsningen har även<br />
organisation från det <strong>att</strong> man börjar arbetet<br />
Utveckling tar tid<br />
Man kan tycka <strong>att</strong> brandförsvaret och<br />
organisationen är lite konservativ och<br />
gärna blir vid gamla mönster. Men<br />
sanningen är <strong>att</strong> utvecklingen går<br />
framåt och många av de yngre brandmännen<br />
tar ut föräldraledighet och har<br />
en modern syn på jämställdhet. Ute på<br />
brandstationerna ökar acceptansen för<br />
kommit från oppositionen i Stadshuset.<br />
– Ambitionen <strong>att</strong> effektivisera kommunens<br />
IT-verksamhet är god, men<br />
från oppositionens sida beklagar vi <strong>att</strong><br />
majoriteten valde <strong>att</strong> inte lyssna till<br />
vårt krav <strong>att</strong> anslutning till avtalet bör<br />
vara frivilligt, menar socialdemokraten<br />
Roger Mogert i en interpellation.<br />
Han skriver <strong>att</strong> nu när avtalet ska införas<br />
råder en stor oro ute på stadens<br />
skolor.<br />
– Avtalskonstruktionen där befintlig<br />
datorutrustning ute i verksamheterna<br />
skänks till Volvo IT innebär en indirekt<br />
resursöverföring från stadens skolor.<br />
Det förefaller stå utom allt tvivel<br />
<strong>att</strong> IT-kostnaderna dessutom kommer<br />
<strong>att</strong> öka de närmaste tre åren. Samtidigt<br />
går servicen i form av lokala IT-tekniker<br />
förlorad, menar han.<br />
Kräver redovisning<br />
Oppositionen har begärt <strong>att</strong> få en redovisning<br />
av utbildningsnämnden av de<br />
totala förväntade kostnadsökningarna.<br />
det nya, det som var omöjligt för några<br />
år sedan fungerar helt naturligt nu.<br />
– Det vi funderar på nu är hur vi ska<br />
bemöta och slussa in de som varit<br />
barnlediga tillbaks i organisationen.<br />
Det behövs en plan för <strong>att</strong> klara återkomsten<br />
i tjänst efter en längre tids<br />
frånvaro.<br />
Förutom arbetet med jämställdheten<br />
så arbetas det även med hot och våldsituationen.<br />
Det har förekommit stenkastning<br />
mot brandbilarna och ungdomsgäng<br />
har uppträtt hotfullt i samband<br />
med vissa utryckningar.<br />
– Det har lugnat ner sig lite nu, men<br />
vi håller koll på läget på ett helt annat<br />
sätt numer, säger Christer Flodfält. Vi<br />
har taggat upp säkerheten men det<br />
måste alltid vara en brandman som<br />
passar bilarna. Det är en ny upplevelse.<br />
Vi har alltid varit trygga med allmänheten<br />
förr.<br />
Det händer mycket inom Södertörns<br />
brandförsvar, och <strong>Kommunal</strong> har genom<br />
Christer en stor del av den positiva<br />
utvecklingen.<br />
– Det gäller <strong>att</strong> skapa beredskap för<br />
nya situationer i en föränderlig tid,<br />
konstaterar Christer Flodfält.<br />
GÖTE AXELSSON<br />
IT-satsning för mångmiljonbelopp<br />
Paul-Edwin Boman, är fackligt<br />
förtroendevald i <strong>Kommunal</strong>.<br />
I sitt svar menar majoriteten <strong>att</strong> det inte<br />
är möjligt <strong>att</strong> redovisa totalkostnad<br />
eller ens en uppsk<strong>att</strong>ning av en totalkostnad<br />
innan projektet är genomfört.<br />
– Detta kan bara betraktas som<br />
mycket anmärkningsvärt. Det är ansvarslöst<br />
<strong>att</strong> gå in i ett projekt av den<br />
här magnituden utan <strong>att</strong> ha undersökt<br />
de ekonomiska konsekvenserna.<br />
Roger Mogert menar <strong>att</strong> bara övergångskostnaderna<br />
som tas centralt i<br />
nämnden hamnar på 148 miljoner kronor.<br />
– Därtill exproprierar stadsledningskontoret<br />
datautrustning för upp<br />
till 75 miljoner kronor utan <strong>att</strong> ersättning<br />
ges till skolor eller förvaltning.<br />
Det handla om totala ökade driftkostnader<br />
om 100 miljoner kronor om året<br />
för skolorna i Stockholm. Detta gäller<br />
även skolor som i dag har en mycket<br />
hög IT-standard, varför kostnadsökningen<br />
inte i huvudsak kan förklaras<br />
med höjd standard, skriver Roger Mogert.<br />
JOHANNA STJERNA<br />
MT nummer 3 2010 5
Barnskötaren Anne-Marie Börjesdotter, VDn Karin Sandberg och administrativa chefen Ingrid Hermansson är överens,<br />
heltid är en lösning på bemanningsproblem.<br />
På förskolan Kokalite har<br />
alla har rätt till heltidsjobb<br />
– För mig är det självklart<br />
<strong>att</strong> de anställda har trygga<br />
anställningsformer på heltid,<br />
säger Karin Sandberg<br />
VD för förskolan Kokalite<br />
AB i Sollentuna.<br />
Kokalite AB, som bildades 1992 var<br />
den första privata förskolan och skola i<br />
aktiebolagsform, har 35 anställda varav<br />
cirka 20 stycken är barnskötare.<br />
Kokalite driver både förskola och skola<br />
med f-3 klasser i nära samarbete<br />
med varandra.<br />
Karin som är VD sedan fem år tycker<br />
inte det är konstigt om folk vill ha<br />
heltid och fast tjänst.<br />
– <strong>Jag</strong> vill ju själv ha heltid det är inget<br />
konstigt i det, dessutom är det mest<br />
ekonomiskt det höjer även kvalitén i<br />
verksamheten om personalen har det<br />
så.<br />
6<br />
MT nummer 3 - 2010<br />
chef måste man skapa förutsättningar<br />
så personalen kan och tar ansvar.<br />
– Det är viktigt <strong>att</strong> de anställda känner<br />
trygghet och delaktighet, med heltider<br />
ser personalen alla moment i<br />
verksamheten och det blir mindre<br />
schematrixande för oss, färre avvikelser<br />
och mindre administration. Som<br />
arbetsgivare har vi ett intresse av <strong>att</strong><br />
personalen känner trygghet i sina anställningar,<br />
det ger ett engagemang<br />
och en styrka som märks i hela verksamheten.<br />
lediga sätts vikarier in.<br />
Ingrid Hermansson administrativ<br />
chef, tycker <strong>att</strong> hon utvecklats under<br />
åren som anställd på Kokalite. Hon<br />
började 1979 som barnskötare då förskolan<br />
var i kommunal regi. Hon var<br />
med när förskolan privatiserades och<br />
har under tidens gång utbildat sig till<br />
gymnasieekonom och är nu administrativ<br />
chef. Hon är fortfarande med i<br />
<strong>Kommunal</strong> och rycker även in som<br />
barnskötare då det behövs. Det verkar<br />
inte finnas någon prestige i de olika yrkesrollerna<br />
på Kokalite utan alla är<br />
medarbetare är lika viktiga.<br />
Samarbetar bra<br />
På Kokalite hjälper man varandra och<br />
har minsta möjliga vikarietillsättning. Facket är en viktig del<br />
Varannan fredag kan personalen gå Arbetsplatsombudet Ann-Marie Bör-<br />
hem tidigare om de ser till <strong>att</strong> det funjesdotter tycker <strong>att</strong> det fungerar bra på<br />
gerar på avdelningarna. Är någon förskolan.<br />
tvungen <strong>att</strong> gå tidigare eller är sjuk – Vi har naturligtvis haft en del dis-<br />
kommunicerar man med de andra avkussioner men det hör väl till sakens<br />
Ger gärna andra ansvar<br />
delningarna och hjälps åt för <strong>att</strong> få<br />
ihop det. Men även Karin rycker in<br />
natur <strong>att</strong> det är så ibland, men det är<br />
inget som vi inte har kunnat lösa till-<br />
Karin är energisk och inte rädd för <strong>att</strong> själv i verksamheten när det behövs elsammans. låta de anställda få ansvar och insyn i ler den administrativa chefen Ingrid Karin Sandberg tycker det är viktigt<br />
verksamheten. Karin menar <strong>att</strong> om Hermansson. När personalen blir sjuk <strong>att</strong> ha samarbete med facket och upp-<br />
folk får ansvar tar de ansvar och som längre tid, föräldralediga eller studiemuntrar medarbetarna <strong>att</strong> gå med i si-<br />
na fackliga organisationer.<br />
– Som samhällsklimatet ser ut idag<br />
är det väsentligt <strong>att</strong> vara fackligt ansluten,<br />
det ger en trygghet i livet, säger<br />
hon.<br />
KERSTIN RIDDERSTEDT<br />
Bakgrund Kokalite<br />
Kokalite AB bildades 1992 och blev<br />
landets första förskola i aktiebolagsform.<br />
Då väckte privatiseringen deb<strong>att</strong>,<br />
i dag är driftformen vanlig.Kokalite<br />
AB driver skola/förskola för cirka<br />
200 barn i klass f- 3.<br />
Kokalite AB har 35 anställd varav 20<br />
är barnskötare.<br />
Namnet Kokalite kommer från en<br />
kvinna som bodde i ett lokalt kulturhus<br />
i närheten av förskolan. Hon gick<br />
runt och skvallrade medan mannen var<br />
på arbete. När mannen kom hem var<br />
inte maten klar och fick bannor. Med<br />
tiden ändrade hon sig, och hon sa <strong>att</strong><br />
hon skulle hem och ”koka lite” så maten<br />
skulle bli klar i tid. Snart kallades<br />
hon för ”Kokalite”. Senare blev det<br />
namnet på förskolan.
Det började som en saga<br />
Verklighetens vardag slår till<br />
Det var en gång en liten<br />
kommun och ett landsting<br />
som ville skaffa ett litet skötebarn.Tillsammansbestämde<br />
de <strong>att</strong> det lilla nytänkandet<br />
skulle döpas till Tio-<br />
Hundra. Framtiden var ljus<br />
och guldet glimmade i<br />
skogsbrynet.<br />
I dag har skymningen sänkt sig och antalet<br />
omorganisationer överträffar de<br />
mål som en gång stakades ut.<br />
Ja, det började faktiskt lite som en<br />
saga för fem år sedan, tyvärr så tycks<br />
slutet på historien vara osäkert. Det<br />
normalt lyckliga slutet i sagor vacklar<br />
betänkligt. Den till folkmängden lilla<br />
kommunen Norrtälje och det stora<br />
Landstinget slog sig samman och bildade<br />
bolaget TioHundra. Grundbulten Kanske den tryggaste platsen inom bolaget TioHundra, all fältverksamhet omorganiseras ofta.<br />
i förlovningen var <strong>att</strong> rädda sjukhuset ker från kommunen och landstinget brutits ned med en omorganisation ger för utförarbolaget TioHundra är<br />
kvar till kommunens innevånare. På och förvaltningen sköter handlägg- och kringflyttning av fältpersonal. svårt <strong>att</strong> veta. Men Gun-Britt upplever<br />
köpet skapades även en utvecklingsningen av besluten kring verksamhe- Det finns även en politisk vilja <strong>att</strong> <strong>att</strong> det som sker ska gå fort.<br />
möjlighet för hemtjänsten och den ten som utförs av bolaget TioHundra bolaget TioHundra ska konkurrensut- – Det verkar som <strong>att</strong> man vill ge-<br />
vård som är kopplad till den.<br />
Idén och målsättningen var banbrysättas av andra bolag.<br />
nomföra allt snabbt utan insyn före hö-<br />
Svårt <strong>att</strong> förena<br />
tande och bland annat <strong>Kommunal</strong>s lokala<br />
sektion var eld och lågor. Men det Svårt med förhandlingarna<br />
stens val, säger Gun-Britt Wiktorsson.<br />
Konkurrensutsättningen handlar nog<br />
Bolaget TioHundra bildades med visade sig <strong>att</strong> det inte varit helt enkelt – Just nu tvistar vi om vem som skall mer om ideologi än hur verksamheten<br />
kommunen och landstinget som ägare. <strong>att</strong> för samman de två olika kulturerer- förhandla om upphandlingarna, säger fungerar.<br />
Som styrning av bolaget inrättades en na från kommunen och landstinget. Gun-Britt Wiktorsson som är Kom- Hur framtiden ser ut är oklart, men<br />
nämnd med en underställd förvaltning Visserligen har det förekommit stunmunals ordförande i Norrtälje. Varken det från början femåriga försöket har<br />
som beställare av tjänster från utförader av mycket väl fungerande organi- nämnden eller förvaltningen anser <strong>att</strong> fått ytterligare två år på sig.<br />
ren, det fristående bolaget TioHundra<br />
som ägs av beställarens organisatiosation<br />
där brukarna och den utförande<br />
personalen upplevt <strong>att</strong> nu fungerar det.<br />
det är deras skyldighet <strong>att</strong> förhandla<br />
enligt MBL i frågan.<br />
GÖTE AXELSSON<br />
ner. Nämnden är sammans<strong>att</strong> av politi- Men det som börjat fungera har oftast Vilka konsekvenser en upphandling<br />
Tiohundra omorganiserar igen<br />
– Nu omorganiseras det<br />
igen, konstaterar Christer<br />
Hallingström från <strong>Kommunal</strong>.<br />
Det är beslutat nu <strong>att</strong><br />
hemtjänstens fem grupper i<br />
södra Norrtälje inom Tio-<br />
Hundra ska placeras centralt.<br />
Målet sägs vara bättre<br />
kontinuitet, samarbetsvinster<br />
och mer verklighetsanpassat.<br />
Christer förstår till viss del beslutet<br />
men hade hellre sett en annan lösning.<br />
– Det hade varit bättre med en viss<br />
överanställning så det räcker till en vikariepool<br />
istället.<br />
För personalen i hemtjänsten ute i<br />
glesbygden medför omorganisationen<br />
stora förändringar. Istället för en samlingslokal<br />
på arbetsstället ska de nu<br />
åka in till Norrtälje för <strong>att</strong> samlas när<br />
arbetspassen börjar. Därifrån ska de<br />
sedan ta en av TioHundras bilar och<br />
åka tillbaks till samma ort som de bor<br />
i, en resa som kan vara flera mil, för <strong>att</strong><br />
utföra service till vårdtagarna. Det innebär<br />
<strong>att</strong> det blir många mil och många<br />
timmar som åtgår i onödan för <strong>att</strong> förflytta<br />
sig från Norrtälje till vårdtagarna.<br />
na och trots <strong>att</strong> vi försökt få en gräddfil<br />
för kommunens fordon så har vi inte<br />
lyckats få det.<br />
På vintern är det andra problem,<br />
med många mil småvägar är det vanligt<br />
<strong>att</strong> snöröjningen inte är klar när<br />
hemtjänsten ska fram. Då blir det också<br />
<strong>att</strong> vänta. I båda fallen drabbar det<br />
hemtjänstpersonalen som får det svårt<br />
<strong>att</strong> hinna med sitt arbete.<br />
– <strong>Jag</strong> inser <strong>att</strong> det finns möjligheter<br />
<strong>att</strong> utveckla verksamheten med ny teknik<br />
och andra arbetsmetoder, säger<br />
Christer Hallingström. Men jag tror <strong>att</strong><br />
man kan vinna ändå mer om man lyssnar<br />
på personalen. Ibland kan jag uppleva<br />
<strong>att</strong> vissa mellanchefer är lite för<br />
fega också. Man vågar helt enkelt inte<br />
stå upp mot organisationsförändringar<br />
som inte gynnar verksamheten.<br />
Miljön glöms bort<br />
– Man pratar så mycket om miljö och<br />
kostnader, säger en av dem som arbetar<br />
inom hemtjänsten. Men i det här<br />
fallet blir det mycket koldioxid och<br />
tidsspillan som kostar pengar.<br />
I många fall så medför även bilåkande<br />
<strong>att</strong> det lätt blir fördröjningar och <strong>att</strong><br />
man riskerar <strong>att</strong> bli stående i bilköer<br />
eller snödrivor.<br />
– Norrtälje är en glesbygd med väldigt<br />
skiftande folkmängd, säger Christer<br />
Hallingström. Antalet människor<br />
Dolda mål<br />
som vistas i kommunen ökar med mer Från de fackligt aktiva i <strong>Kommunal</strong><br />
än fem gånger på sommaren. Det blir finns det funderingar om den omorga-<br />
ofta långa köer till färjorna mellan öarnisation som nu genomförs har andra<br />
förtecken än <strong>att</strong> göra hemtjänsten effektivare.<br />
Det är känt <strong>att</strong> den politiska<br />
majoriteten helst vill konkurrensutsätta<br />
bolaget TioHundra. Genom <strong>att</strong> skapa<br />
nya och större driftenheter kan dessa<br />
bli <strong>att</strong>raktivare <strong>att</strong> lägga bud på.<br />
– Allt som görs försöker man räkna<br />
om till kronor, ören och tid, säger<br />
Christer Hallingström med en suck.<br />
Det enda som räknas är inkomsterna<br />
och personalen omvandlas från individer<br />
till handelsvara.<br />
MT har följt vad som hänt i Tio-<br />
Hundra sedan starten. De människor<br />
vi pratat med vid olika tillfällen har visat<br />
alla möjliga känslor, allt från hopp<br />
till förtvivlan.<br />
– Hos mig lever fortfarande Tio-<br />
Hundra som en framtidslösning, säger<br />
Christer Hallingström. Men ibland<br />
blir det tungt när fungerande verksamheter<br />
bryts ned och omorganiseras.<br />
GÖTE AXELSSON<br />
MT nummer 3- 2010 7
Hemfrids VD Åsa Andersson Antelli:<br />
Ett fackligt intresse <strong>att</strong> det<br />
blir en seriös bransch<br />
Den rödgröna alliansen vill<br />
avskaffa sk<strong>att</strong>eavdraget för<br />
hushållsnära tjänster vid en<br />
valseger i höst.<br />
– <strong>Jag</strong> hoppas <strong>att</strong> Rut-avdragen<br />
blir kvar. Annars blir<br />
många utan jobb, tror Eva<br />
Smedberg, som har arbetet<br />
på Hemfrid i två år.<br />
2007 införde regeringen sk<strong>att</strong>eavdrag<br />
för hushållsnära tjänster. <strong>Kommunal</strong>s<br />
Ylva Thörn säger till tidningen <strong>Kommunal</strong>arbetaren<br />
<strong>att</strong> hon är kritisk mot<br />
reformen. Samtidigt arbetar många av<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar i sektorn.<br />
Eva Smedberg har arbetat på kontor<br />
i 40 år. 32 år av dessa på ett bokförlag<br />
och det var härifrån hon blev uppsagd.<br />
Under fyra år var hon arbetslös.<br />
– Det är inte lätt <strong>att</strong> bli utan arbete<br />
när man är plus femtiofem år. <strong>Jag</strong> ville<br />
inte tillbaka till kontor utan ha ett rörligt<br />
yrke mina sista år på arbetsmarknaden.<br />
Fick jobb direkt<br />
När hon såg Hemfrids annons sökte Eva Smedberg trivs med jobbet som hon fick direkt när hon sökte, trots <strong>att</strong> hon var +55.<br />
hon och blev kallad till intervju ome-<br />
fungera bra.<br />
delbart.<br />
– Här har vi insyn, vi tittar på arbets-<br />
– De tog inte hänsyn till min ålder<br />
miljön och stämmer av <strong>att</strong> arbetsvill-<br />
utan jag fick anställning.<br />
koren är goda. Vi tillhandahåller bra<br />
Eva Smedberg trivs bra med arbetet.<br />
städredskap av såväl praktiska som er-<br />
Hon är medlem i <strong>Kommunal</strong> och har<br />
nu blivit teamledare, hon servar sina<br />
arbetskamrater med bland annat nycklar.<br />
Hon tar också emot sjukanmälningar<br />
och gör kvalitetskontroller.<br />
– Det är kul <strong>att</strong> lösa problemen som<br />
uppkommer. Ibland städar jag också.<br />
Eva ansvarar för Järfälla där Sundbyberg,<br />
Jakobsberg, Kallhäll, Stäket,<br />
Bro, Bålsta, Skälby, Barkaby, Spånga<br />
och Ursvik ingår.<br />
Hemfrid har omkring 900 anställda<br />
från 40 nationer. Merparten av de anställda<br />
är kvinnor. Arbetsmiljöfrågor<br />
är viktiga. De anställda har arbetskläder<br />
och företaget har omf<strong>att</strong>ade instruktionsböcker<br />
om hur de anställda<br />
ska undvika skador.<br />
Räknar med fler anställda<br />
Åsa Andersson Antelli är VD för<br />
Hemfrid.<br />
– Vi räknar med <strong>att</strong> anställa 250-300<br />
personer under 2010 om Rut-avdraget<br />
blir kvar. De flesta som vi anställer<br />
kommer från arbetslöshet, säger hon.<br />
Just nu planerar man ett projekt i Södertälje<br />
tillsammans med Manpower<br />
Telge Jobbstart <strong>att</strong> anställa hundra nya<br />
8<br />
MT nummer 3 - 2010<br />
medarbetare. De ska arbeta halvtid<br />
och studera svenska på övrig tid.<br />
– Det kan vara svårt <strong>att</strong> lära sig<br />
svenska språket på heltid. Oftast vill<br />
man arbeta också. Vi behöver arbetskraft<br />
och har efterfrågan i södra förorterna,<br />
berättar Åsa Andersson Antelli.<br />
Många av Hemfrids medarbetare<br />
kommer från den svarta sektorn.<br />
– När Monica Lindstedt grundade<br />
företaget 1996 tyckte hon det var viktigt<br />
<strong>att</strong> teckna kollektivavtal. Vi ville<br />
ha samma tydliga och goda arbetsvillkor<br />
som i andra branscher.<br />
– Men det var inte det lättaste. Fastighetsanställdas<br />
förbund var inte intresserade.<br />
Men <strong>Kommunal</strong> har varit<br />
med oss sedan starten.<br />
Sedan 2007 har 900 nya bolag startas<br />
i denna bransch.<br />
– Reformen är fantastiskt för <strong>att</strong><br />
etablera en vit sektor. Det är viktigt <strong>att</strong><br />
diskussionen handlar om medarbetarnas<br />
situation i denna bransch. Vi försöker<br />
lyfta yrkesgruppen och ge dem den<br />
status de förtjänar. Det är ett gediget<br />
hantverk.<br />
Åsa Andersson Antelli är rädd <strong>att</strong><br />
den svarta sektorn får mer luft om Rutavdraget<br />
tas bort.<br />
– Jobbar du svart har du ingen trygghet,<br />
inga kollegor, du får ingen utbildning<br />
och du har små möjligheter <strong>att</strong> säga<br />
nej till en kund om det inte skulle<br />
Åsa Andersson Antelli är<br />
VD på Hemfrid.<br />
gonomisk skäl. Vi har till och med rätt<br />
<strong>att</strong> säga upp en kund om samarbetet inte<br />
fungerar.<br />
Hemfrid anställer även många som<br />
tidigare har arbetat med hemtjänsten<br />
– Våra anställda känner <strong>att</strong> de har<br />
mindre tidspress hos oss.<br />
En viktig facklig fråga<br />
Åsa Andersson Antelli anser <strong>att</strong> det är<br />
viktigt <strong>att</strong> <strong>Kommunal</strong> hanterar frågan<br />
om Rut-avdraget.<br />
– Det är oerhört viktigt eftersom<br />
många av våra medarbetare tillhör<br />
<strong>Kommunal</strong>. Det borde ligga i <strong>Kommunal</strong>s<br />
intresse <strong>att</strong> delta och bygga en<br />
seriös bransch där yrkesstolthet och<br />
anställningsvillkor utvecklas.<br />
– Hemfrid har ambitionen <strong>att</strong> driva<br />
dessa frågor och har till exempel genomfört<br />
en stor arbetsmiljöstudie för<br />
<strong>att</strong> säkerställa <strong>att</strong> den goda arbetsmiljön<br />
erbjuds våra anställda. Dessutom<br />
kommer Hemfrid <strong>att</strong> arbeta för <strong>att</strong> bli<br />
en så kallad Mönsterarbetsplats.<br />
Politiker i oppositionen är emot <strong>att</strong><br />
hushållsnära tjänster sk<strong>att</strong>esubventioneras.<br />
De som till största del utnyttjar<br />
Rut-avdraget är personer med hög inkomst<br />
och pengarna borde i stället satsas<br />
på annan offentlig service anser<br />
kritikerna.<br />
– Innan reformen genomfördes var<br />
det bara rika som hade städhjälp. Nu<br />
använder sig även medelklassen av våra<br />
tjänster. <strong>Jag</strong> tror också inställningen<br />
till <strong>att</strong> betala för avlastning i vardagen<br />
är en generationsfråga. Yngre f<strong>att</strong>ar<br />
andra familjeekonomiska beslut, säger<br />
Åsa Andersson Antelli.<br />
JOHANNA STJERNA<br />
Fakta:<br />
Avdraget för hushållstjänster infördes<br />
den 1 juli 2007.<br />
Rut-avdraget innebär <strong>att</strong> privatpersoner<br />
får göra avdrag på 50 procent av<br />
arbeten som städning, barnpassning<br />
och gräsklippning.
Smittad på jobbet<br />
Smittade på jobbet fick<br />
kämpa för ersättning<br />
Varje dag blir undersköterskan<br />
Maria påmind om den<br />
tbc som hon smittades av<br />
på jobbet. Det hugger till när<br />
hon andas djupt.<br />
- Ersättningen från arbetsgivaren<br />
var så låg så den<br />
kändes mest som ett hån,<br />
menar hon.<br />
fall av tbc har ökat.<br />
- Samtidigt är det en sjukdom som<br />
det är svårt <strong>att</strong> bli smittad av.<br />
Så Maria forts<strong>att</strong>e <strong>att</strong> <strong>jobba</strong> och började<br />
träna inför Tjejmilen. Trots all<br />
träning kände hon inte som <strong>att</strong> hon fick<br />
bättre kondition. I november hörde<br />
hennes man hur hon andades konstigt<br />
och han blev orolig.<br />
De åkte in till akuten och efter elva<br />
timmar upptäckte läkarna <strong>att</strong> hon hade<br />
mycket vätska i lungsäcken.<br />
Nu följde ett par månader då Maria<br />
blev inlagd på sjukhus och hon åt<br />
många mediciner.<br />
- Medicinerna var som en hel liten<br />
frukost med 7-8 tabletter som skulle<br />
ätas på fastande mage och jag fick inte<br />
äta något förrän en timme efteråt.<br />
- Vi sökte om skadestånd eftersom<br />
vi hade blivit smittade på jobbet. Afa<br />
svarade <strong>att</strong> vi skulle höra av oss igen<br />
om vi fortfarande var sjuka efter 180<br />
dagar. Det var vi inte.<br />
- Försäkringen måste täcka tbc. Det<br />
måste ändras.<br />
dersköterskorna fick var låg anser<br />
<strong>Kommunal</strong>.<br />
- Summan var makabert låg. De som<br />
drabbades fick mellan 2 500 – 10 000<br />
kronor samt ersättning för inkomstbortfall,<br />
säger Carina Lenngren, <strong>Kommunal</strong><br />
HS/Södra Länet.<br />
Det finns inget i regelverket om tbcsmitta.<br />
- Vi är inte skyddade. Det finns ingen<br />
försäkring som täcker inkomstförlust<br />
på grund av denna sjukdom. Det<br />
var en kalldusch <strong>att</strong> inse det. tbc som<br />
nu är på stark frammarsch.<br />
Sjukhusledningen ansåg <strong>att</strong> tbc är<br />
något som man måste räkna med <strong>att</strong> bli<br />
smittad av när man arbetar inom sjukvården.<br />
Det var vid julen 2007 som hon smitta-<br />
Sjukdom som skrämmer<br />
Efter en jobbig sjukdomstid kom Maria<br />
tillbaka till arbetet efter två månader.<br />
- Det tog en väldig tid innan vi fick<br />
des av en patient. Maria heter egentli-<br />
någon kompensation från sjukhuset.<br />
gen något annat men vill inte framträ-<br />
Det fick vi först på jullönen 2009, säda<br />
med sitt riktiga namn.<br />
ger hon.<br />
Patienten misstänktes ha en annan<br />
Tbc är en sjukdom som väcker<br />
diagnos, kommunikationen fungerade<br />
mycket rädsla och kunskaperna om<br />
inte mellan olika avdelningar och det<br />
tog ett tag innan patienten blev isolerad.<br />
Blev inlagd på sjukhus<br />
sjukdomen är dåliga.<br />
För Maria var det påfrestande <strong>att</strong><br />
ständigt förklara för omgivningen om<br />
Skrivit kongressmotion om tbc<br />
<strong>Kommunal</strong> måste gå via förhandlings-<br />
Då var skadan redan skedd. Hon fick en allergisk reaktion av sjukdomen.<br />
vägen för <strong>att</strong> få ut kompensation till de<br />
Personal och andra patienter som tabletterna och fick läggas in ett par - Folk blir rädda för tbc, det är den smittade undersköterskorna.<br />
hade varit i kontakt med den tbc-sjuke gånger på sjukhus igen för <strong>att</strong> få hjälp normala reaktionen. Eftersom jag inte - Vi är tacksamma över <strong>att</strong> de inte<br />
patienten fick göra PPD-test då det går <strong>att</strong> trappa upp medicineringen. kunde dricka alkohol när jag åt mina fick en tbc-form som var motstånds-<br />
<strong>att</strong> upptäcka om man är smittat av tu- Medicinen hade biverkningar som mediciner uts<strong>att</strong>as jag för många tillkraftig mot medicinering.<br />
berkulos.<br />
gjorde <strong>att</strong> Maria kände sig trött, okonfällen då folk undrade varför jag inte <strong>Kommunal</strong> har nu väckt en motion<br />
- <strong>Jag</strong> fick en jättereaktion. Diagnocentrerad och lätt irriterad.<br />
ville ta ett glas vin. Sa jag då <strong>att</strong> jag ha- till kongressen i vår om denna fråga.<br />
sen blev <strong>att</strong> jag hade latent tbc, vilket Ingen i sjukhusledningen tog konde tbc blev folk livrädda. Det var alltid - Vi har tittat på handlingsplaner.<br />
betyder <strong>att</strong> du inte behöver bli sjuk takt med henne under denna tid. lika jobbigt.<br />
Vad vi sett är <strong>att</strong> man släpper på isole-<br />
men <strong>att</strong> du bär på bakterierna.<br />
- En annan undersköterska blev ock- - Tbc är en botbar sjukdom. De som ringen vid preliminärsvaret. När man<br />
Tbc ökar<br />
så sjuk. Vi har varit arga tillsammans<br />
och stöttat varandra under den här ti-<br />
är smittsamma är det inte längre när de<br />
har ätit medicin i fjorton dagar, säger<br />
sedan får sista svaret och om patienten<br />
då är smittfarlig har han eller hon hun-<br />
Maria har arbetat under femton år på den.<br />
Maria.<br />
nit smitta såväl personal som andra pa-<br />
infektionskliniken vid Karolinska<br />
Universitetssjukhuset Huddinge. Under<br />
dessa år har hon märkt hur antalet<br />
Fler i personalen hade fått latent tbc<br />
och de skrev till Afa, som administrerar<br />
avtalsförsäkringar.<br />
Alldeles för låg ersättning<br />
Den ekonomiska ersättningen som untienter,<br />
säger Carina Lenngren.<br />
JOHANNA STJERNA<br />
ARBETSSKADORNA inom<br />
djursjukvården har ökat. Arbete med<br />
djur är eftertraktat. Kön till veterinärutbildningen<br />
är lång. Vad många inte<br />
känner till är <strong>att</strong> det är ett tungt och<br />
riskfyllt arbete. Under vintern och våren<br />
inspekterar Arbetsmiljöverket, arbetsmiljön<br />
inom veterinärverksamhet.<br />
Området sysselsätter cirka 4 000 veterinärer,<br />
sköterskor och djursjukvårdare.<br />
Tre fjärdedelar är kvinnor. Medan<br />
anmälda arbetsskador minskat inom<br />
flertalet sektorer under senare år, är utvecklingen<br />
här den mots<strong>att</strong>a. Störst<br />
andel skador inrapporteras för kvinnor<br />
i åldern 25-34 år. Två tredjedelar av<br />
olyckorna orsakas av angrepp från<br />
hundar, k<strong>att</strong>er, hästar och nötboskap.<br />
Huvuddelen av arbetssjukdomarna<br />
har orsakats av belastningsfaktorer.<br />
Exponering för kemiska och biologiska<br />
ämnen står för 15 procent och lika<br />
många har sin grund i psykosociala arbetsförhållanden.<br />
Källa: Arbetsmiljöverket.se<br />
STOCKHOLMS läns landsting<br />
kan få böta 500 000 kronor för överbeläggningar<br />
på Karolinska Universitetssjukhuset<br />
i Huddinge. Trots allvarlig<br />
kritik mot brister i patientsäkerheten<br />
har sjukhuset inte vidtagit de åtgärder<br />
som krävts. Nu begär<br />
Socialstyrelsen <strong>att</strong> det vite som förknippades<br />
med kraven på åtgärder i<br />
september 2009 döms ut.<br />
– Vi ser mycket allvarligt på det här.<br />
Människor som är i behov av vård ska<br />
inte utsättas för onödiga risker på sjukhus.<br />
Situationen vid Karolinska i Huddinge<br />
är oacceptabel, säger Erik Höglund<br />
som är enhetschef för Tillsynsregion<br />
Öst.<br />
Den 9 september i fjol beslutade Socialstyrelsen<br />
<strong>att</strong> förelägga Stockholms<br />
läns landsting <strong>att</strong> <strong>att</strong> vidta ett antal åtgärder<br />
vid Karolinska i Huddinge. Åtgärderna<br />
skulle redovisas senast den 1<br />
december.<br />
– Stockholms läns landsting har inte<br />
till fullo hörsammat föreläggandet,<br />
kraven på god vård uppfylls inte vid<br />
Karolinska i Huddinge och de allvarliga<br />
bristerna utgör en risk för patienternas<br />
säkerhet, säger Erik Höglund.<br />
FÖRRA VECKAN manifesterade<br />
LO-facken om kollektivavtalens värde<br />
på flera ställen i landet.<br />
– Vår svenska modell bygger på <strong>att</strong> det<br />
finns starka parter på arbetsmarknaden<br />
som sluter rikstäckande kollektivavtal<br />
om löner och andra anställningsvillkor.<br />
Det är en modell som varit<br />
framgångsrik, men som vi nu ser hotas.<br />
Den borgerliga regeringen talar<br />
gärna väl om den svenska modellen<br />
men agerar i praktiken för <strong>att</strong> slå sönder<br />
den, säger LOs ordförande Wanja<br />
Lundby-Wedin.<br />
– Det gäller inte minst regeringens<br />
agerande i det så kallade Laval-målet.<br />
Om regeringens lagförslag Lex Laval<br />
går igenom så öppnas dörren för låglönekonkurrens<br />
och en situation där löner<br />
och villkor successivt pressas nedåt<br />
för alla på svensk arbetsmarknad,<br />
säger Wanja Lundby-Wedin.<br />
Källa:www.LO.se<br />
I SVENSKT ARBETSLIV blir<br />
kvinnor systematiskt diskriminerade<br />
när de ska föda barn eller vara föräldralediga,<br />
med allvarliga konsekvenser<br />
för deras forts<strong>att</strong>a yrkesliv. Fack och<br />
arbetsgivare måste nu ta sitt ansvar för<br />
<strong>att</strong> förebygga diskrimineringen, säger<br />
DO Katri Linna i en deb<strong>att</strong>artikel.<br />
De flesta förlikningar DO träffade på<br />
arbetslivsområdet under 2009 rörde<br />
anmälningar om diskriminering av<br />
gravida eller föräldralediga. Det är<br />
kvinnor som anmält <strong>att</strong> de fått sämre<br />
löneutveckling än sina kollegor, <strong>att</strong> de<br />
inte fått del av kompetensutveckling,<br />
<strong>att</strong> de inte fått jobb, <strong>att</strong> deras provanställning<br />
avbrutits eller <strong>att</strong> de blivit<br />
uppsagda.<br />
För <strong>att</strong> stoppa diskrimineringen av<br />
gravida och föräldralediga måste arbetsgivare<br />
och fackliga organisationer<br />
börja ta ansvar för <strong>att</strong> förebygga och<br />
förhindra diskriminering i arbetslivet.<br />
Arbetsgivare och fack måste gemensamt<br />
föra in skrivningar i kollektivavtalen<br />
om konkreta åtgärder, skriver<br />
Katri Linna.<br />
Källa: www.do.se<br />
MT nummer 3- 2010 9
– De privata hade inte lika hög andel utbildad personal och fler timvikarier, säger forskaren Ingela Målqvist.<br />
Forskarrapport slår fast<br />
Hemtjänst effektivast i<br />
offentlig egen regi<br />
Ett vikariat som hemtjänstchef<br />
blev drivkraften till <strong>att</strong><br />
genomföra en studie om<br />
hemtjänstpersonalens arbetsvillkor.<br />
– <strong>Jag</strong> kunde inte i min vildaste<br />
fantasi tro <strong>att</strong> denna<br />
verksamhet fungerade så<br />
dåligt som den gjorde. Allt<br />
ansvar hamnade på personalen.<br />
De skulle lösa alla<br />
krav samtidigt som de fick<br />
minskade resurser, säger<br />
Ingela Målqvist, forskare<br />
och utredare vid Karolinska<br />
Institutet.<br />
10 MT nummer 3 - 2010<br />
Efter <strong>att</strong> ha forskat i flera år om arbetsmiljö-<br />
och personalfrågor tog Ingela<br />
Målqvist ett vikariat under ett år som<br />
områdes- och hemtjänstchef. Kommunen<br />
hade fått pengar till ett kompetensutvecklingsprojekt<br />
och vikariatet<br />
skulle mycket handla om det förbättringsarbete<br />
som skulle ske inom kommunens<br />
hemtjänst.<br />
– Efter två månader fick jag besked<br />
<strong>att</strong> området gick med underskott och<br />
vi skulle skära ned med tjugo procent<br />
utan <strong>att</strong> kvaliteten skulle påverkas, säger<br />
Ingela Målqvist.<br />
Personalen fick ta stöten<br />
Den duktiga personalen gjorde en oerhörd<br />
insats för <strong>att</strong> få verksamheten <strong>att</strong><br />
fungera. Samtidigt var de helt övergivna<br />
av ledningen.<br />
– Det var kommunen som hade låtit<br />
underskottet pågå – nu fick personal<br />
och brukare ta stöten.<br />
Ingela Målqvist var upprörd över<br />
hur verksamheten hade hanterats och<br />
lovade <strong>att</strong> hon skulle forska om detta<br />
område. Sedan 2004 har hon ägnat<br />
stor del av sin forskning till frågor om<br />
hur arbetsförhållanden inom hemtjänst<br />
ska kunna vara goda, ekonomin<br />
vara kostnadseffektiv samtidigt som<br />
brukarna får en hög service. Studien<br />
gör dels en kartläggning dels förslag<br />
till utveckling.<br />
Tillsammans med undersköterskan<br />
Birgitta Åhman och ekonomen Thomas<br />
Hejninger har de tittat på hur styrsystem<br />
påverkar ekonomin, arbetsförhållanden<br />
och omsorgskvaliteten.<br />
De har jämfört skillnader i förutsätt-<br />
ningar för privat och kommunal hemtjänst.<br />
I studien föreslår de kriterier för<br />
certifiering och uppföljningskriterier<br />
för <strong>att</strong> kvalitetssäkra såväl omsorg<br />
som personalens arbetsförhållanden.<br />
Vill göra en kontrollista<br />
De föreslår en checklista som ska ge<br />
stöd vid upphandlingar av hemtjänst.<br />
– När Sverige i början av nittiotalet<br />
skrev under Maastrichtfördraget<br />
tvingades vi, precis som de andra europeiska<br />
länderna, <strong>att</strong> begränsa tillväxten<br />
av den offentliga sektorn.<br />
– Vid denna tid presenterades också<br />
tankar om hur den offentliga sektorn<br />
skulle effektiviseras. Man talade om<br />
New Public Management, som handlar<br />
om <strong>att</strong> konkurrensutsätta offentliga<br />
tjänster.
Samtidigt ville man öka den ekonomiska<br />
medvetenheten för alla som arbetade<br />
inom offentligt drivna verksamheter.<br />
Varje resultatenhet skulle ha<br />
ett eget ekonomiskt ansvar.<br />
– Min slutsats är <strong>att</strong> när man pratar<br />
om effektivitet talar man i stället om<br />
produktivitet. Skillnaden är <strong>att</strong> vid<br />
produktivitet mäter man enbart hur<br />
mycket man gör, utan <strong>att</strong> beakta helheten.<br />
på tidsschabloner där varje moment är<br />
tids<strong>att</strong>. Exempel på detta är <strong>att</strong> bäddning<br />
ska ta fem minuter, frukost femton<br />
minuter och dusch femton minuter.<br />
Dagens hemtjänst fungerar som<br />
gamla tiders löpande band.<br />
– Det är en minutstyrd verksamhet<br />
där personalen får ta ansvaret för <strong>att</strong><br />
verksamheten går ihop. Men det är<br />
kontraproduktivt <strong>att</strong> personalen pressas.<br />
De har inte tid <strong>att</strong> reflektera, inga<br />
möjligheter <strong>att</strong> fortbilda sig eller få<br />
stöd.<br />
Kommunerna äger ansvaret<br />
Kommunerna har det övergripande<br />
ansvaret för verksamheten oavsett utförare.<br />
Många faktorer saknas<br />
– De bör också ta sitt ansvar så <strong>att</strong> Yttre faktorer som <strong>att</strong> en brukare kan<br />
personalen har goda anställningar. ha en dålig dag, gjort sig illa eller <strong>att</strong><br />
I studien finns en lista på krav som personalen inte kan hitta en p-plats (ett<br />
kommunerna bör ställa på sina utföra- vanligt problem i närförorter) finns inre.<br />
När det gäller arbetsvillkoren te med i kalkylerna.<br />
handlar det om <strong>att</strong> allt från kollektiv- – Tidsplaneringssystemet bygger på<br />
avtal till tjänstepensioner.<br />
en konstruerad verklighet. Personalen<br />
I dagens ersättningssystem får hem- får hantera den faktiska verkligheten. I<br />
tjänstfirmorna bara betalt när de befin- vår studie var personalens planerade<br />
ner sig hemma hos brukarna, vid så förflyttningstid beräknad till samman-<br />
kallad värdeskapande tid. Förflyttlagt en timme medan den faktiska förningstiden<br />
mellan brukare ersätts inte flyttningen tog två timmar.<br />
separat utan ingår i brukartiden. Personalen delar snabbt ut matlådor,<br />
– Det finns inga ekonomiska incita- men de har sällan tid <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> de<br />
ment för kompetensutveckling, doku- gamla får i sig maten.<br />
mentation, färdtid och kontaktman- – Ingen märker om de gamla blir unnaskap.dernärda<br />
eller har vätskebrist. Ansva-<br />
Ingela Målqvist har jämfört hemret borde ligga på kontaktmannaskatjänst<br />
i kommunal och privata regi. pet.<br />
– De privata hade inte lika hög andel<br />
utbildad personal och fler timvikarier. Lösningen är <strong>att</strong> ta tid från andra<br />
På den kommunala enheten var 98 Det finns en olöslig konflikt mellan<br />
procent tillsvidareanställda och på den kostnad och omsorg. Personalen mö-<br />
privata 54 procent. 44 procent arbetater människor som har ramlat, är ledsde<br />
heltid på den kommunala jämfört na eller som av andra skäl ibland mås-<br />
med 28 procent på den privata. te få mer omsorg än beräknat.<br />
– De försöker lösa detta med <strong>att</strong> ta<br />
Stora kostnadsskillnader tid från en annan brukare, ge obetalda<br />
Skillnaderna i driftskostnaderna som insatser eller springa mellan brukarna.<br />
inkluderade allt utom personalkostna- Förutsättningarna för <strong>att</strong> göra ett<br />
der var stora: 16 kronor per timme för gott arbete måste bli mer professionel-<br />
privata och 42 kronor för kommunal la.<br />
regi.<br />
– När du städar är det brukaren som<br />
– Verksamheten i egen regi hade ska hålla med utrustning. Personalen<br />
större andel utbildad personal, dyrare får ibland använda ruttna skurtrasor,<br />
lokalkostnader och deras verksamhet ibland får en strumpa vara rengörings-<br />
var mer IT-styrd. Däremot hade endast verktyg och du kan tvingas använda en<br />
en kommunal chef ansvar för 105 an- dammsugare från sextiotalet.<br />
ställda.<br />
– Hur många snickarfirmor låter<br />
– Den kommunala enheten rappor- kunden hålla med snickarnas verktyg?<br />
terade mer missnöje med omsorgskva- Ingela Målqvist anser <strong>att</strong> kommuliteten.<br />
Samtidigt deltog de mer i generna måste bli mycket bättre på <strong>att</strong><br />
nomförandeplaneringar och hade mer följa upp <strong>att</strong> utförarna gör det de ska.<br />
kunskaper. Kanske var det just för <strong>att</strong> – Idag vet inte kommunerna vad de<br />
dubbelt så många var utbildade under- får för sk<strong>att</strong>epengarna. Kommer det<br />
sköterskor som de hade högre anspråk inte in klagomål så är det som om häl-<br />
på omsorgen.<br />
san tiger still. Det finns en godtrogenhet.<br />
Kommunerna har ett ansvar mot<br />
Äldre kräver mer omvårdnad<br />
Brukarna som hade kommunal hem-<br />
sk<strong>att</strong>ebetalarna.<br />
tjänst var äldre, sjukare och krävde en Ny typ av genomgång krävs<br />
tyngre arbetsinsats.<br />
I studien finns förslag på <strong>att</strong> kommu-<br />
– Men det finns ingen extra ersättnen centralt ska hålla med krishantening<br />
för komplexa insatser. Därför var ring, hjälpmedel som alla utförare kan<br />
tempot och arbetsbelastningen högre i utnyttja gratis och <strong>att</strong> tillhandahålla<br />
den kommunala enheten. De högre stödresurser för <strong>att</strong> ge personalen en<br />
fasta kostnaderna måste också tjänas god arbetsmiljö.<br />
in.<br />
– Idag går man igenom hemmet ut-<br />
Ersättningen i hemtjänsten bygger ifrån brukarnas perspektiv. Man måste<br />
också göra en genomgång utifrån personalens<br />
behov.<br />
Enligt Statens offentliga utredningar<br />
blir det en betydande arbetskraftsbrist<br />
inom äldreomsorgen i<br />
framtiden om ingenting görs åt arbetsvillkoren.<br />
Större helhetsperspektiv vid kravställandet<br />
och en bättre uppföljning av<br />
hemtjänstutförarna kan vara en väg.<br />
– Personalens arbetsförhållanden<br />
ska ses som en kvalitetssäkring av<br />
verksamheten. Kriterier som kan skrivas<br />
in i avtal, ett alternativt ersättningssystem<br />
och uppföljning av arbetsförhållanden<br />
kan utveckla verksamheten,<br />
säger Ingela Målqvist.<br />
JOHANNA STJERNA<br />
MT har uppmärksammat hemtjänstens situation,<br />
nu bekräftas den bilden av en forskningsrapport.<br />
Fakta:<br />
Utgångspunkten för studien är <strong>att</strong> det<br />
förekommer målkonflikter mellan lagar,<br />
avtal, ekonomi, verksamhetskvalitet<br />
och arbetsförhållanden.<br />
Ingela Målqvist är beteendevetare<br />
vid Centrum för folkhälsa vid Karolinska<br />
Institutet.<br />
Studien är gjord tillsammans med<br />
Stockholms läns landsting och med<br />
stöd från Afa.<br />
Syftet med projektet är <strong>att</strong> kartlägga<br />
vilka eventuella målkonflikter som<br />
kan påverka ekonomin, verksamhetskvaliteten<br />
och arbetsförhållanden för<br />
enhetschefer och personal och om det<br />
finns några skillnader mellan privata<br />
och kommunala verksamheter.<br />
Två privata och två kommunala arbetsplatser<br />
i två kommuner har undersökts.<br />
MT nummer 3- 2010 11
Lagar och förf<strong>att</strong>ningar lrävs för <strong>att</strong> skapa bättre arbetsmiljö<br />
Personalnedskärningar blev<br />
till arbetstidsförändringar<br />
Förra året skulle Österåkers<br />
kommun spara pengar på<br />
n<strong>att</strong>patrullen inom hemtjänst,<br />
fyra personal skulle<br />
bli tre.Tre stycken som<br />
skulle ge vård och omsorg<br />
till hela kommunen n<strong>att</strong>etid.<br />
Helen Stigen arbetsplatsombud<br />
för n<strong>att</strong>patrullen<br />
visste <strong>att</strong> det inte skulle gå.<br />
På n<strong>att</strong>en är det nödvändigt<br />
<strong>att</strong> arbeta i par, då det är<br />
många lyft och larm.<br />
12 MT nummer 3 - 2010<br />
malagda vårdtagarna tar patrullen<br />
emot flera larm.<br />
Efter MBL - förhandlingar och inlämnad<br />
begäran om krav på åtgärder<br />
till arbetsgivaren enligt arbetsmiljölagens<br />
– 6.6:a fick Helen och hennes arbetskamrater<br />
rätt. Med arbetsmiljöverkets<br />
hjälp gjordes riskanalys om<br />
n<strong>att</strong>patrullens arbetsförhållanden där<br />
det framkom <strong>att</strong> det inte var ok <strong>att</strong> arbeta<br />
så som kommunen ville. Kommunen<br />
kunde inte spara på n<strong>att</strong>patrullen<br />
genom <strong>att</strong> dra ner på personalantalet.<br />
Arbetsmiljöverket krävde dessutom<br />
<strong>att</strong> 52 chefer och 52 arbetsplatsombud<br />
gick en gemensam arbetsmiljöutbildning.<br />
krävs det <strong>att</strong> personalen är ins<strong>att</strong>a i hur<br />
verksamheten är uppbyggd och hur de<br />
ekonomiska resurserna är och hur de<br />
fördelas. Där är arbetsplatsombudet<br />
roll oöverträfflig. Helen är ett ombud<br />
som inte ger sig, hon har lärt sig mycket<br />
på vägen om hur lagar och avtal fungerar.<br />
– N<strong>att</strong>personalens verksamhet är<br />
ramfinansierad. Det blir ju omöjligt <strong>att</strong><br />
ha en ram som inte tar hänsyn till<br />
bland annat löneutvecklingen, säger<br />
Helen.<br />
Efter <strong>att</strong> Helen och hennes arbetskamrater<br />
tillsammans med <strong>Kommunal</strong><br />
vunnit striden om antalet personal på<br />
n<strong>att</strong>en kom nästa slag för arbetsgruppen.<br />
Om inte arbetsgivaren kunde ta<br />
bort personal ville de dra ner på tjänstgöringsgraderna<br />
för n<strong>att</strong>personalen.<br />
– Vi har ett stort område <strong>att</strong> täcka upp<br />
och för <strong>att</strong> arbeta tryggt och säkert bå- Jobbigt <strong>att</strong> ta strid<br />
de med pensionärerna och för vår egen För många arbetsplatsombud innebär<br />
del så måste vi vara minst fyra. Det går<br />
inte <strong>att</strong> vara ensam när någon ramlar.<br />
uppdraget mycket arbete som tar både<br />
tid och engagemang i anspråk. Det är<br />
Ingen hel seger<br />
Dessutom är avstånden långa, vi vet ju inte alla som orkar ta strider med sin – Tyvärr blev det så <strong>att</strong> alla vi som job-<br />
aldrig när eller var någonstans i hela chef. Alla kanske inte heller är organibar på n<strong>att</strong>en måste sänka vår tjänstgö-<br />
kommunen vi får ett larm.<br />
serade i facket vilket Helen hoppas på ringsgrad. Det är ett misslyckande för<br />
Fasta arbetsuppgifterr<br />
<strong>att</strong> de ska bli nu, när de sett nyttan av<br />
vad facket kan göra.<br />
oss och för alla gamla och sjuka Österåkersbor.<br />
Men även kvällspatrullen är<br />
N<strong>att</strong>patrullen har ett fast antal pensio- – Det är viktigt <strong>att</strong> hela personal- förlorare när de inte får någon uppnärer<br />
och sjuka som de besöker varje gruppen går samman i sakfrågorna vilbackning av n<strong>att</strong>patrullen. <strong>Jag</strong> kan inte<br />
n<strong>att</strong>, bland arbetsuppgifterna är det ket vi gjort i n<strong>att</strong>patrullen, ju fler vi är låta bli <strong>att</strong> fråga varför det alltid är<br />
tillsyner, toalettbesök, blöjbyten och dess starkare är vi naturligtvis. självklart för tjänstemännen <strong>att</strong> ha hel-<br />
medicingivning. Utöver de fasta sche- Men för <strong>att</strong> ha någon uppf<strong>att</strong>ning tid? Varför är det alltid vi som ska sän-<br />
ka vår arbetstid trots <strong>att</strong> vi inte ens har<br />
heltid? När man sänker vår redan låga<br />
tjänstgöringsgrad blir det mindre tid<br />
till bland annat dokumentation. Det är<br />
svårt <strong>att</strong> göra besparingar på n<strong>att</strong>arbetet,<br />
det är redan så slimmat.<br />
Sektionsordförande Eva Hessler<br />
tycker <strong>att</strong> besparingarna som kommunen<br />
gjort är svåra <strong>att</strong> förstå för medlemmarna<br />
eftersom kommunen 2009<br />
gått med 32 miljoner plus.<br />
– Vårdpersonalens har samma<br />
mängd arbete som ska göras oavsett<br />
besparingarna, det blir en priorieteringsfråga<br />
vilka uppgifter som ska göras,<br />
säger Eva Hessler.<br />
Fakta<br />
KERSTIN RIDDERSTEDT<br />
Skyddsombuds begäran om föreläggande<br />
eller förbud<br />
s.k. 6, 6a-anmälan<br />
I första hand ska du som skyddsombud<br />
vända dig till arbetsgivaren med krav<br />
på åtgärder för en tillfredställande arbetsmiljö.<br />
Om du inte är nöjd med svaret<br />
på din begäran, eller om det inte<br />
kommer något svar alls, kan du vända<br />
dig till oss på Arbetsmiljöverket.
☛<br />
DEBATT<br />
Var det bättre förr? <strong>Jag</strong> ska<br />
lämna en historisk linje från<br />
min livstid.<br />
Nittonhundratrettioett.<br />
Min mor föddes i mellersta Norrlands<br />
inland 1931. Fadern var som det står i<br />
kyrkböckerna okänd. Att min mormor<br />
pekade ut fadern betydde ingenting eller<br />
som det står i ”Barnavårdsnämndens<br />
anmälningar och framställningar<br />
från barnavårdsmannen” ” B:v mannen<br />
meddelar <strong>att</strong> uppgivna fadern nekar.<br />
Vittnen för ev. rättegång kunna ej<br />
av modern angivas”. En omyndig<br />
flickas ord vägde lätt gentemot ett förnekande<br />
av fadern. Idag har vi olika<br />
tester för <strong>att</strong> fastställa faderskap och<br />
framförallt lyssnar man mer på kvinnorna<br />
idag, eller?<br />
Mormor var arton år när min mor föddes.<br />
Att vara ensam mor och dessutom<br />
omyndig i Sverige i trettiotalets början<br />
var nog inte det lättaste. De första åren<br />
bodde min mor med mormor, men vid<br />
elva års ålder blev hon s<strong>att</strong> i fosterhem.<br />
I ”Barnavårdsnämndens beslut och åtgärder”<br />
står följande ”1937 15/1. Omhändertagen<br />
för samhällsvård. Modern<br />
har dessutom två barn u.ä. och i<br />
grossess, kan ej vårda alla.” Hon kom<br />
till en för henne okänd familj. Hon<br />
pratade aldrig om detta med mig eller<br />
mina syskon. Kanske gjorde det för<br />
ont <strong>att</strong> berätta. I början av fyrtiotalet<br />
vägde en elvaårig flickas ord lätt, barn<br />
skulle vara tysta, snälla och lyda. ”<br />
1945 1/11. Erhållit plats hos lärarinnan<br />
fru ….”<br />
Som barn funderade jag inte så mycket<br />
på detta och nu när jag skulle vilja veta<br />
hur hon hade det i sin fosterfamilj så är<br />
min mor sedan länge borta. Men jag<br />
tror <strong>att</strong> en del av hennes tystnad och<br />
”präktighet” kan ha sin grund <strong>att</strong> hon<br />
blev bortlämnad som elvaåring. Att<br />
sedan min mor tvingades lämna sina<br />
två förstfödda barn till barnhem måste<br />
ha känts mycket svårt, men mer om det<br />
nedan.<br />
Nittonhundrafemtiotvå.<br />
I daganteckningar från ett barnhem<br />
framgår <strong>att</strong> jag vid åtta månaders ålder<br />
för första gången kan sitta själv. Mina<br />
tio första månader bodde jag på ett<br />
barnhem i Saltsjö-Duvnäs vid namn<br />
Deb<strong>att</strong>artiklar skickas till:MT <strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,104 25 Stockholm.e-post:: mt.stockholm@kommunal.se.<br />
Skriv kort,bidrag kan avkortas av redaktionen.<br />
Bidrag måste ha tydlig avsändare med namn,adress och telefonnummer.Det går bra <strong>att</strong> publicera sig under signatur.<br />
Var det bättre förr?<br />
Ett samhälles utveckling och<br />
dess mänskliga värden<br />
Bilden har inget samband med texten annat än som tidspegel.<br />
Eurenii Ljungcrantz´ minne. Huset är<br />
sedan länge rivet, jag vet jag har varit<br />
där. Min äldre syster vistades också på<br />
ett barnhem sitt första år. Hon kom<br />
hem i samband med <strong>att</strong> jag föddes. Det<br />
är bara drygt ett år mellan oss. I Centraldispensärens<br />
utredning från den 19<br />
januari 1953 står följande ” Modern lider<br />
av tbc och ammar ej barnet. Hon är<br />
utskriven från sjukhuset och vistas i<br />
hemmet. Genom genomförandebeslut<br />
omhändertogs det anmälda barnet för<br />
sv. Av nämnden och placerades den 12<br />
januari i Eurenii Ljungcrantz´minne,<br />
Saltsjö-Duvnäs.” Att ta hand om mer<br />
än ett barn orkade inte min mor. Min<br />
far måste arbeta för <strong>att</strong> klara försörjningen.<br />
Att kunna få stöd av samhället<br />
och få hjälp i hemmet var inte <strong>att</strong> tänka<br />
på. Den hjälpen var inte uppbyggd då i<br />
början av femtiotalet.<br />
<strong>Jag</strong> kommer inte ihåg något från min<br />
vistelse på barnhemmet, men allt sätter<br />
väl sina spår. Vet inte hur ofta mina<br />
föräldrar besökte mig. Vet inte ens om<br />
de besökte mig eller om det var tillåtet<br />
<strong>att</strong> besöka sina barn. I början av femtiotalet<br />
var nog den gängse uppf<strong>att</strong>ningen<br />
<strong>att</strong> barn inte påverkades så<br />
mycket av frånvaro från sina föräldrar.<br />
<strong>Jag</strong> blev säkert väl omhändertagen.<br />
Men vem gav mig den närhet som varje<br />
barn behöver? Mina föräldrar är sedan<br />
länge borta så mina frågor förblir<br />
nog obesvarade. Men bara <strong>att</strong> ställa<br />
dessa frågor gör <strong>att</strong> jag lättare kan förstå<br />
varför jag blev lämnad. <strong>Jag</strong> dömer<br />
eller anklagar inte mina föräldrar. Sverige<br />
nittonhundrafemtiotre var ett annat<br />
land än idag. Min mor var tjugoett<br />
och min far var fem år äldre. Att anställa<br />
en barnsamarit var inte <strong>att</strong> tänka<br />
på. Vem skulle betala barnsamaritens<br />
lön? Min mor blev ju själv lämnad till<br />
en fosterfamilj och blev tvungen <strong>att</strong><br />
lämna ifrån sig sina två första barn.<br />
Det måste ha varit oerhört svårt och<br />
det är nog orsaken till <strong>att</strong> det aldrig<br />
pratades om detta i vår familj.<br />
Nittonhundrasextiosex.<br />
Min yngsta bror föddes i början av nittonhundrasextiosex.<br />
Vad jag minns så<br />
mådde min mor bra under graviditeten.<br />
Min mor blev återigen sjuk när<br />
min bror föddes. Hon fick ett sår på<br />
ena lungan och blev inlagd på sjukhus<br />
i ett antal månader. Hon låg på lugnkliniken<br />
på S:t Görans sjukhus. Samma<br />
sjukhus där jag fick mitt första arbete<br />
fem år senare.<br />
Nu hade min far ansvar för en femtonåring,<br />
en fjortonåring, en treåring och<br />
ett nyfött spädbarn. Min far ansågs<br />
modern, det hände <strong>att</strong> han diskade och<br />
han kunde laga mat, men han var ofta<br />
handfallen när det gällde olika sysslor<br />
i hemmet. Att sluta arbeta var inte <strong>att</strong><br />
tänka på, familjen behövde ju få in<br />
pengar. Om detta hade hänt på femtiotalet<br />
eller tidigare så hade vi kanske<br />
kommit till olika fosterfamiljer. Nu<br />
hade samhället byggt upp ett socialt<br />
skyddsnät. Istället för <strong>att</strong> splittra familjen<br />
så kom det istället en barnsamarit<br />
som tog hand om mina två bröder<br />
tills min far kom hem från arbetet.<br />
Det hände väl ibland <strong>att</strong> min syster och<br />
jag fick gå hem lite tidigare från våra<br />
aktiviteter för <strong>att</strong> sköta våra småbröder.<br />
Trots den svåra situation vi hamnat<br />
i så fick vi stöd av samhället. Ingen<br />
ifrågas<strong>att</strong>e vårt behov av stöd.<br />
På sjuttiotalet drev Svenska Arbetsgivare<br />
Förbundet (nuvarande Svenskt<br />
Näringsliv) kampanj mot den s k<br />
svenska modellen. Man påstod <strong>att</strong><br />
sk<strong>att</strong> är stöld och man skulle satsa på<br />
sig själv. <strong>Jag</strong> förstod ingenting! Denna<br />
av dem så föraktliga sk<strong>att</strong> räddade min<br />
familj. Kanske var det då jag insåg<br />
sambandet mellan <strong>att</strong> alla solidariskt<br />
betalar sk<strong>att</strong> så <strong>att</strong> alla medborgare får<br />
stöd och hjälp vid svårigheter.<br />
Varför skriver jag då detta? Denna berättelse<br />
är inte unik. Men den visar <strong>att</strong><br />
samhällsutvecklingen är något vi styr<br />
över själva. Nu avhumaniseras samhället<br />
igen. Är du f<strong>att</strong>ig eller sjuk får<br />
du skylla dig själv. Är du rik hyllas du,<br />
du har ju lyckats. Är det verkligen det<br />
samhället vi vill ha?Åke Hagström<br />
Stockholm<br />
Fotnot<br />
Ur Socialstyrelsens utredning ”Förekom<br />
övergrepp och kränkningar vid<br />
institutioner inom den sociala barnavården<br />
1950-1980?” publicerad 2006<br />
sägs <strong>att</strong> ”Minst 100 000 har varit i institutionsvård”.<br />
Men det är en uppsk<strong>att</strong>ning,<br />
siffran kan vara 160 000.<br />
Som jämförelse har Huddinge kommun<br />
94 480 invånare.<br />
Själv har jag inget belägg <strong>att</strong> jag var<br />
uts<strong>att</strong> för ”övergrepp och kränkning”.<br />
Förutom den kränkning som det innebar<br />
<strong>att</strong> bli s<strong>att</strong> på barnhem…<br />
MT nummer 3- 2010 13
☛<br />
Det pågår en häftig deb<strong>att</strong><br />
om Rut- avdraget just nu.<br />
För mig som arbetar inom<br />
vården känns den deb<strong>att</strong>en<br />
mycket märklig.<br />
<strong>Jag</strong> började inom sjukvården 1981.<br />
Från den allra första början har jag varit<br />
med om <strong>att</strong> effektivisera verksamheten.<br />
<strong>Jag</strong> har under alla dessa år hört<br />
<strong>att</strong> vi måste spara, spara, spara. Givetvis<br />
är det viktigt <strong>att</strong> sk<strong>att</strong>ebetalarnas<br />
pengar används på ett klokt sätt, det är<br />
även mitt ansvar i det dagliga arbetet.<br />
Men just nu känns det <strong>att</strong> vi som arbetar<br />
inom sjukvården måste springa allt<br />
snabbare och ta hand om allt fler svårt<br />
sjuka patienter. Varslen duggar tätt, i<br />
våras var det Karolinska universitetssjukhuset,<br />
nu handlar det om sjukhuset<br />
i Sundsvall där 700 av personalen<br />
har varslats.<br />
<strong>Jag</strong> har de gångna veckorna haft fyra<br />
träffar med personalen på neonatalen,<br />
tillsammans med Vårdförbundet. Vi<br />
har träffat undersköterskor, barnsköterskor,<br />
sjuksköterskor och läkare.<br />
Syftet har varit <strong>att</strong> prata samverkan<br />
och arbetsmiljö och den ursprungliga<br />
14 MT nummer 3 - 2010<br />
DEBATT<br />
<strong>Jag</strong> tror inte <strong>att</strong> jag var ensam<br />
om <strong>att</strong> sätta frukosten i<br />
vrångstrupen när jag läste<br />
på DN deb<strong>att</strong> <strong>att</strong> statsminister<br />
Fredrik Reinfeldt tyckte<br />
<strong>att</strong> kommunalarbetarna i<br />
princip skulle kunna hålla<br />
tillgodo med ett nollavtal eftersom<br />
regeringen sänkt<br />
sk<strong>att</strong>en.<br />
Det var inte lite fräckt! Särskilt när vi<br />
vet <strong>att</strong> nästan hälften av de totala sk<strong>att</strong>esänkningarna<br />
har gått till den fjärdedel<br />
av befolkningen som tjänar mest.<br />
Dessutom har kommunalarbetarna<br />
och andra kvinnodominerande yrken<br />
tvingats betala regeringens sk<strong>att</strong>esänkningar<br />
i form av höjda avgifter till<br />
a-kassan, fler varsel och sämre trygghetsförsäkringar.<br />
Deb<strong>att</strong>artiklar skickas till:MT <strong>Kommunal</strong> Stockholms län,Box 300 27,104 25 Stockholm.e-post:: mt.stockholm@kommunal.se.<br />
Skriv kort,bidrag kan avkortas av redaktionen.<br />
Bidrag måste ha tydlig avsändare med namn,adress och telefonnummer.Det går bra <strong>att</strong> publicera sig under signatur.<br />
Använd sk<strong>att</strong>emedelen där<br />
de gör mest nytta<br />
orsaken var <strong>att</strong> så väldigt många är<br />
sjukskrivna.<br />
I våra diskussioner återkommer, som<br />
den främsta orsaken, <strong>att</strong> bemanningen<br />
håller inte. Personalen kan aldrig lita<br />
på <strong>att</strong> de kan vara lediga när de är det<br />
enligt schema. Man blir allt oftare inringd<br />
för <strong>att</strong> arbeta. Och alla återger<br />
samma skäl till <strong>att</strong> man tackar ja till det<br />
extra arbetet; de tänker på barnen och<br />
föräldrarna. Lojaliteten mot familjerna<br />
väger tyngst och man arbetar tills<br />
man stupar. Det finns ont om tid för<br />
återhämtning.<br />
<strong>Jag</strong> är övertygad om <strong>att</strong> arbetsgivaren<br />
som är närmast inte heller tycker <strong>att</strong><br />
detta är bra. Men deras händer är bakbundna<br />
av politikerna som ställer tuffa<br />
effektiviseringskrav år efter år. Så illa<br />
som det är nu har det nog aldrig varit<br />
tidigare. Det är lätt för Filippa Reinfeldt<br />
<strong>att</strong> sitta på sitt mysiga kontor och<br />
f<strong>att</strong>a beslut. Men verkligheten är tuffare<br />
än Filippas rum med sina levande<br />
ljus!<br />
Samtidigt ökar det massmediala trycket<br />
när det gäller granskningen av sjukvården.<br />
Astrid Lindgrens barnsjukhus<br />
är nog den verksamheten som verkli-<br />
Om den borgerliga regeringen skulle<br />
få förverkliga sina nya vallöften om <strong>att</strong><br />
låna till fler sk<strong>att</strong>esänkningar kommer<br />
de kommande åren <strong>att</strong> innebära dramatiska<br />
besparingar inom den offentliga<br />
sektorn. Vi vet <strong>att</strong> utan sk<strong>att</strong>eintäkter<br />
finns inga pengar till vare sig löneökningar<br />
eller kvalitetsinvesteringar.<br />
Då återstår bara ytterligare<br />
uppsägningar och nedskärningar.<br />
Det är sex månader kvar till valet den<br />
19 september. Mycket står på spel. <strong>Jag</strong><br />
tror <strong>att</strong> valet kommer <strong>att</strong> avgöras av två<br />
saker. För det första en utvärdering av<br />
denna mandatperiod och för det andra<br />
och minst lika viktigt vilken framtid<br />
väljer för våra barn och barnbarn.<br />
Vad har hänt i Stockholm de senaste<br />
åren? Klyftorna har växt – mellan f<strong>att</strong>iga<br />
och rika, mellan män och kvinnor,<br />
mellan friska och sjuka, mellan pen-<br />
gen har upplevt detta. Men är det inte<br />
så <strong>att</strong> desto färre ska ta hand om allt<br />
sjukare patienter, <strong>att</strong> även risken för<br />
felbehandlingar ökar. De anställda är<br />
många gånger oerhört kränkta av de<br />
påståenden som kan läsas i massmedia.<br />
Personalen är oerhört hängiven<br />
sitt arbete, de är väldigt kompetenta<br />
och far illa som det är just nu. Kvällstidningarnas<br />
rubriker stämmer illa<br />
överens med hur det egentligen är.<br />
Då känns det märkligt <strong>att</strong> det är viktigare<br />
<strong>att</strong> se till <strong>att</strong> friska vuxna kan få<br />
städningen subventionerad av sk<strong>att</strong>ebetalarna<br />
samtidigt som de anställda<br />
inom t ex inom barnsjukvården går på<br />
knäna. Att man som politiker anser <strong>att</strong><br />
rika familjers livspussel är viktigare<br />
än för tidigt födda barn är of<strong>att</strong>bart.<br />
Tidningen Metro publicerade idag,<br />
den 4 mars, en riktigt bra artikel om<br />
Rut- avdraget. Tidningen konstaterade<br />
<strong>att</strong> nästan 30 % av subventionerna hade<br />
gått till den 4 % av befolkningen<br />
som tjänar mer än 500 000 kronor om<br />
året. De människorna som arbetar<br />
inom sjukvården och kanske skulle<br />
behöva <strong>att</strong> någon annan städar har inte<br />
råd <strong>att</strong> använda städtjänster. Men tack<br />
vare regeringens felprioriteringar och<br />
Sk<strong>att</strong>esänkningar skapar<br />
enbart nedskärningar<br />
sionärer och fortfarande yrkesverksamma.<br />
Växande köer i vården och ett Vårdval<br />
Stockholm som flyttat resurser från<br />
f<strong>att</strong>iga till friska och välbärgade bostadsområden.Långtidsarbetslösheten<br />
bland ungdomar har ökat dramatiskt.<br />
Och bostadsbyggandet har halverats.<br />
Snart finns inga hyreslägenheter<br />
kvar i centrala delar av staden.<br />
Moderaterna har tvångsprivatiserat<br />
kommunal verksamhet till underpris.<br />
Se bara på Tibble gymnasium i Täby.<br />
Där såldes hela skolan till värdet av<br />
bara inventarierna. Det betyder <strong>att</strong> moderaterna<br />
värderade lärarna och de övriga<br />
välfärdsarbetarnas arbete till noll<br />
kronor.<br />
Måste det vara så här. Nej jag menar<br />
<strong>att</strong> vi kan välja en annan väg. För <strong>att</strong><br />
kunna skapa Stockholm som ger alla<br />
människor möjligheter och framtids-<br />
felaktig fördelningspolitik så får nog<br />
personalen på neonatalen fortsätta <strong>att</strong><br />
slita även framöver. För det är så <strong>att</strong> ett<br />
nytt sparpaket skall verkställas även i<br />
år.<br />
<strong>Jag</strong> vill inte höra <strong>att</strong> det är två olika<br />
kassor, för mig handlar det om politiska<br />
prioriteringar. Och nu har näringsminister<br />
Maud Olofsson uttalat sig om<br />
<strong>att</strong> rasta hunden kan också vara en<br />
tjänst som kan ingå i Rut- avdraget.<br />
<strong>Jag</strong> tror jag baxnar, det är alltså viktigare<br />
gå ut med lilla dvärgpudeln Fifi<br />
än ha tillräckligt med resurser till sjukvården!<br />
<strong>Jag</strong> uppmanar alla medlemmar <strong>att</strong> rösta<br />
den 19 september. För det är så <strong>att</strong><br />
din röst gör skillnad. Gå inte på den niten<br />
som Fredrik Reinfeldt håller på <strong>att</strong><br />
servera just nu när han pratar om undersköterskor.<br />
Han har struntat i oss<br />
hittills och han kommer inte <strong>att</strong> bry sig<br />
om oss och hur vi har det efter valet<br />
heller.<br />
MIRJA RÄIHÄ JÄRVINEN<br />
undersköterska och facklig företrädare<br />
med förhandlingsansvar för Astrid<br />
Lindgrens barnsjukhus, Karolinska<br />
universitetssjukhuset i Solna<br />
tro måste vi investera i vår gemensamma<br />
välfärd och se <strong>att</strong> den håller en hög<br />
kvalitet. Och den viktigaste kvalitetsfaktorn<br />
är alla ni som arbetar inom välfärden,<br />
välfärdsproffsen. I alla socialdemokratiska<br />
kommuner i Stockholms<br />
län är det en självklarhet <strong>att</strong><br />
också kommunanställda ska ha rätt till<br />
heltid och en möjlighet till deltid.<br />
<strong>Jag</strong> hoppas <strong>att</strong> också du tycker <strong>att</strong> vi<br />
ska ha en välfärd i världsklass i möjligheternas<br />
Stockholm. Om du känner <strong>att</strong><br />
Stockholm och Sverige borde välja en<br />
annan väg - är du välkommen som<br />
medlem, enklast på www.socialdemokraterna.se.<br />
För det är bara vi tillsammans som kan<br />
skapa en bättre framtid.<br />
MIKAEL DAMBERG<br />
Ordförande<br />
socialdemokraterna i Stockholms län
Vem hjälper vårdbiträdet när<br />
arbetsbördan dubbleras?<br />
Den borgerliga regeringen räknar i sin<br />
budget med 60 000 färre anställda<br />
inom skola och omsorg år 2011 jämfört<br />
med 2008. Vårdbiträden, undersköterskor,<br />
skolpersonal och många<br />
andra anställda inom välfärdssektorn<br />
<strong>jobba</strong>r redan idag under hög arbetsbelastning.<br />
De nedskärningar som regeringen<br />
nu planerar för kommer <strong>att</strong> bli<br />
kännbara, inte bara för de som söker<br />
vård utan framförallt för de som <strong>jobba</strong>r<br />
inom vården - majoriteten kvinnor.<br />
Den moderatledda alliansen har under<br />
mandat perioden sänkt sk<strong>att</strong>erna med<br />
nära 100 miljarder kr. Regeringen talar<br />
ofta om <strong>att</strong> vårdbiträdena och sjuksköterskorna<br />
fått mer i plånboken och<br />
påstår <strong>att</strong> det är anställda inom denna<br />
sektor som tjänat mest på deras sk<strong>att</strong>esänkningar.<br />
Dessutom påstår de <strong>att</strong> det<br />
kommer skapa fler jobb med hänvisning<br />
till <strong>att</strong> folk kommer konsumera<br />
mera.<br />
Vad de inte nämner är <strong>att</strong> dessa sk<strong>att</strong>esänkningar<br />
drabbar stora delar av vår<br />
gemensamma välfärd. Om vi ska kunna<br />
fördela vård och omsorg solidariskt<br />
efter behov måste pengar tas någonstans<br />
ifrån. Om vi inte gemensamt är<br />
med och betalar via sk<strong>att</strong>er innebär det<br />
<strong>att</strong> du och jag själva måste stå för kostnaderna.<br />
Vi får ett samhälle som kräver<br />
försäkringslösningar och höjda avgifter.<br />
Privata sjukförsäkringar för <strong>att</strong><br />
kunna garantera den bästa vården, höjda<br />
avgifter till a-kassan, dyrare läkemedel,<br />
dyrare kollektivtrafik för <strong>att</strong><br />
nämna några av konsekvenserna.<br />
Likaså glömmer de <strong>att</strong> nämna <strong>att</strong> priset<br />
för detta betalas av alla dem som står<br />
utanför arbetsmarknaden av olika<br />
skäl, inte minst på grund av de senaste<br />
årens uppsägningar i lågkonjunkturens<br />
spår. Pensionärerna betalar genom<br />
försämringar i äldreomsorgen<br />
och fördyrade levnadsomkostnader.<br />
Samtidigt som de blir utan ett sk<strong>att</strong>eavdrag<br />
på sin uppskjutna lön. De sjuka<br />
får försämrad sjukförsäkring.<br />
Barnen får också betala priset för <strong>att</strong><br />
löntagarna ska få mer i plånboken. Vi<br />
ser nedskärningar och större barngrupper<br />
i skola och förskola. Skolhälsovården<br />
har urholkats och satsningar<br />
på ungdomar uteblir. Efter tre år med<br />
en borgerlig regering halkar Sverige<br />
efter övriga Europa. Arbetslösheten är<br />
högre och här i Stockholms län är nästan<br />
64 000 människor utan arbete. Allvarligast<br />
är <strong>att</strong> ungdomsarbetslösheten<br />
som har ökat med nästan 65 procent på<br />
bara ett år. De sänkta sk<strong>att</strong>erna har inte<br />
skapat några nya jobb i Sverige.<br />
I alliansens Sverige får kvinnor inom<br />
välfärdssektorn betala priset. De offentligt<br />
anställda får ta konsekvenserna<br />
i form av sämre löneutrymme,<br />
minskad bemanning och arbetslöshet.<br />
De får betala priset med högre arbetsbelastning<br />
när kollegor får sluta på<br />
grund av regeringens nedskärningar.<br />
Sverige och vi i Stockholms län står<br />
inför ett vägval. Ska vi montera ner<br />
den svenska välfärdsmodellen eller<br />
ska vi försvara och utveckla densamma?<br />
Regeringen har valt <strong>att</strong> låna pengar<br />
för <strong>att</strong> permanent sänka sk<strong>att</strong>en, vilket<br />
slår hårt mot välfärden. Sveriges<br />
budgetunderskott är i år över 100 miljarder<br />
kronor. Klyftorna i samhället<br />
blir större när sk<strong>att</strong>esänkningarna fördelas<br />
ojämnt. Den fjärdedel av befolkningen<br />
som har de högsta inkomsterna<br />
har fått hälften av de borgerliga sk<strong>att</strong>esänkningarna.<br />
Den fjärdedel som har<br />
de lägsta inkomsterna har endast fått<br />
sex procent av sk<strong>att</strong>esänkningarna.<br />
Män har gynnats framför kvinnor, friska<br />
framför sjuka och löntagare framför<br />
pensionärer. Grupper ställs mot<br />
grupper i alliansens Sverige.<br />
Vi socialdemokrater försvarar den<br />
svenska välfärdsmodellen. Vi har förslag<br />
som kommer <strong>att</strong> skapa jobb och<br />
rusta Sverige så vi är redo när konjunkturen<br />
vänder. Mot regeringens<br />
oförmåga <strong>att</strong> ställa om sin egen politik<br />
föreslår vi 100 000 jobb, utbildningsplatser<br />
och möjligheter till praktik.<br />
Det innebär en bred uppsättning insatser:<br />
Vi vill investera i skolan, vården<br />
och omsorgen. Därmed kan vi höja<br />
kvaliteten i välfärden och samtidigt<br />
motverka de 60 000 uppsägningar i<br />
den offentliga sektorn som regeringens<br />
politik kommer <strong>att</strong> leda till.<br />
<strong>Jag</strong> tror <strong>att</strong> människorna i Stockholms<br />
län är beredda <strong>att</strong> betala mer i sk<strong>att</strong>.<br />
<strong>Jag</strong> tror <strong>att</strong> en medelinkomsttagare<br />
tycker <strong>att</strong> ca 200 kronor mer i månaden<br />
är skäligt för <strong>att</strong> rädda kvaliteten<br />
inom förskola, skola och sjukvård och<br />
så <strong>att</strong> alla får del av välfärdssamhället.<br />
För det handlar om medmänsklighet.<br />
För det handlar om barnens och de<br />
ungas framtid. Det handlar om tillväxt.<br />
Forskning visar entydigt <strong>att</strong> jämlika<br />
samhällen är de mest framgångsrika.<br />
Det handlar om allas vår framtid.<br />
CHRISTINA ZEDELL (S)<br />
Riksdagsledamot<br />
Till <strong>Kommunal</strong> Stockholms Läns<br />
medlemmars barn:<br />
I samarbete med Unga Örnar, som är arbetarrörelsens barn-<br />
och ungdomsorganisation, genomförs en lägervecka för<br />
barn 7 – 12 år (födda 1997 – 2002) på Slandö – en ö i<br />
Mälaren - utanför Södertälje. Även funktionshindrade barn<br />
kan delta på lägret.<br />
Det blir en vecka fylld av bad, fiske, kanotpaddling och en<br />
mängd andra roliga händelser. Man bor i tält och lagar mat<br />
och hjälps åt tillsammans i grupp. Totalt finns ett tjugotal<br />
ledare på plats, alla med erfarenhet från barn- och<br />
ungdomsverksamhet. Några av dem är dessutom<br />
sjukvårdsutbildade.<br />
När? Vecka 31, 1 augusti – 7 augusti<br />
Var? Slandö en bilfri ö i Mälaren utanför Södertälje<br />
Pris? 700 kronor per deltagare. Medföljande syskonbetalar<br />
400 kronor.<br />
Anmäl på kupongen nedan. Den skall vara oss tillhanda<br />
senast 31 maj. Observera <strong>att</strong> platserna är begränsade, först<br />
till kvarn gäller. De som skall delta på lägret kommer <strong>att</strong> få<br />
information ca 2 veckor innan lägerstart.<br />
<strong>Jag</strong> anmäler mitt/mina barn till lägret<br />
på Slandö 1 augusti – 7 augusti 2010<br />
Unga Örnars Stockholmsdistrikt<br />
Västmannagatan 4<br />
11124 Stockholm<br />
Det går även bra <strong>att</strong> anmäla sig via vår hemsida:<br />
www.sthlm.ungaornar.se/campant<br />
Frågor: 08-789 49 83<br />
Barn 1: För och efternamn & personnummer<br />
…………………………………………<br />
Barn 2: För och efternamn & personnummer<br />
…………………………………………<br />
Förälder medlem i <strong>Kommunal</strong>:<br />
För och efternamn<br />
…………………………………………<br />
Medlemsnummer i <strong>Kommunal</strong> = personnummer<br />
…………………………………………<br />
Adress<br />
…………………………………………<br />
Postadress<br />
…………………………………………<br />
Hem och mobiltelefon<br />
…………………………………………<br />
E-post<br />
Drabbad, uts<strong>att</strong><br />
eller behöver du hjälp<br />
med fackliga frågor?<br />
Kontakta din sektion !<br />
MT nummer 3- 2010 15
<strong>Kommunal</strong> fyller 100 år<br />
Ungdomsprojekt ska studera<br />
internationellt arbete<br />
I mitten på april genomför<br />
<strong>Kommunal</strong> ett ungdomsprojekt<br />
för internationell solidaritet.<br />
I den del av projektet<br />
som ska besöka Sydafrika<br />
har <strong>Kommunal</strong> Stockholms<br />
län en representant.<br />
– Det ska bli oerhört intressant och<br />
spännande <strong>att</strong> få besöka Sydafrika, säger<br />
Roland Daher som arbetar som<br />
skötare på Södertälje sjukhus.<br />
Studiebesöken på plats i de internationella<br />
projekt som <strong>Kommunal</strong> är<br />
delaktiga i är en del av <strong>Kommunal</strong>s<br />
100 års firande. Roland och fyra nyvunna<br />
kamrater ska besöka Sydafrika<br />
för <strong>att</strong> se den utbildning av regionala<br />
skyddsombud som <strong>Kommunal</strong> är delaktiga<br />
i där.<br />
– <strong>Jag</strong> hoppas kunna förmedla hur<br />
det fungerar hos oss, säger Roland Daher.<br />
Vi som reser dit är unga och kanske<br />
kan ge och få en bild av hur framtiden<br />
kan utvecklas globalt.<br />
16 MT nummer 3 - 2010<br />
serats nu.<br />
– Det är viktigt <strong>att</strong> lära ut vad <strong>Kommunal</strong><br />
gör internationellt, säger Anders<br />
Jonsson som är internationell ombudsman<br />
på <strong>Kommunal</strong>. Visa vad<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar har <strong>att</strong> vinna<br />
på internationellt arbete.<br />
Besöker fyra projekt<br />
Ungdomarna ska besöka tre projekt Aktivt informerande<br />
som <strong>Kommunal</strong> driver och ett som De ungdomar som nu reser ut ska se-<br />
drivs av KNS (gemensamma nordiska dan sprida kunskaperna vidare när de<br />
kommunal). Projekten har funnits i kommer hem. De kommer <strong>att</strong> finnas<br />
flera år och är väl fungerande. Från på plats under kongressen och presen-<br />
början var det några avhopp från protera projekten.<br />
jektet i Sydafrika men det har stabili- – De ska sen kunna delta Kommu-<br />
I mars samlade sektion 26<br />
sina arbetsplatsombud för<br />
en utbildningsdag under temat<br />
”Arbeta rätt”.<br />
Ombudsmännen Yvonne Chevallerau<br />
och Lars Johansson ledde de cirka 70<br />
ombuden genom dagen och berättade<br />
om vad ”Arbeta rätt” är och hur man<br />
kan nå en mönsterarbetsplats.<br />
”Arbeta rätt” är en handlingsplan<br />
Roland Daher ska lämna snön bakonm sig för ett studiebesök i Sydafrika.<br />
för <strong>att</strong> nå mönsterarbetsplatser. Handlingsplanerna<br />
består av fem delar: Lokalt<br />
lönearbete, arbetsmiljö och hälsa,<br />
anställningsformer, arbetstider och<br />
kompetensutveckling.<br />
Nu satsar sektionen vidare för <strong>att</strong> alla<br />
arbetsplatser ska utvecklas till bättre<br />
arbetsplatser. Huvudrollerna spelas av<br />
alla arbetsplatsombuden och medlemmarna<br />
på varje arbetsplats.<br />
nals hundra års firande i 24:7-buss turnén,<br />
säger Anders Jonsson. Där finns<br />
möjlighet <strong>att</strong> nå många människor och<br />
berätta om det internationella arbetet.<br />
Alla 23 avdelningarna av <strong>Kommunal</strong><br />
i landet nominerade två ungdomar<br />
och sedan utsåg förbundsstyrelsen<br />
deltagarna. Alla nominerade fick lämna<br />
personliga cw och <strong>att</strong> vara fackligt<br />
aktiv var inte det allra viktigaste, det<br />
man eftersträvade var en jämställd<br />
sammansättning.<br />
– <strong>Jag</strong> är glad <strong>att</strong> få den här möjligheten<br />
<strong>att</strong> lära mer om fackligt arbete i andra<br />
kulturer, säger Roland Daher. Att<br />
Cup <strong>Kommunal</strong> spelade semifinal<br />
i söndagen 14 mars<br />
på Skytteholms IP.<br />
Matchen gick mellan Norrbotten<br />
och Stockholm och när slutsignalen<br />
ljöd hade Stockholm tagit hem segern<br />
och väntar nu på <strong>att</strong> spela Final 30 juni<br />
i Halmstad.<br />
<strong>Kommunal</strong> delade ut pris till matchens<br />
lirare i respektive lag:<br />
Norrbottens nr 16 Elin Bergkvist<br />
få se hur villkoren är i Sydafrika ska<br />
bli spännande. Vi måste vara medvetna<br />
om <strong>att</strong> det vi gör inte alltid är rätt på<br />
andra platser.<br />
– Det viktigaste är <strong>att</strong> sprida förståelsen<br />
för facklig solidaritet, konstaterar<br />
Anders Jonsson. Att sprida kunskapen<br />
<strong>att</strong> det gynnar arbetarna <strong>att</strong> organisera<br />
sig. Det behöver läras ut både här<br />
hemma och globalt.<br />
Fakta om:<br />
GÖTE AXELSSON<br />
Ungdomsarrangemang i ett internationellt<br />
perspektiv (upp till 25 år)<br />
<strong>Kommunal</strong> engagerar ungdomar för<br />
fackliga och mänskliga rättigheter.<br />
30 ungdomar gör studieresor i olika<br />
länder och arbetsplatser som anknyter<br />
till <strong>Kommunal</strong>s verksamhetsområde.<br />
De kommer <strong>att</strong> få kunskap om både<br />
vad <strong>Kommunal</strong>s arbete och Rättvisemärkts<br />
påverkan har både globalt och<br />
lokalt. Ungdomarna kommer <strong>att</strong> göra<br />
webbreportage under tiden så <strong>att</strong> det<br />
går och följa deras upplevelser på<br />
<strong>Kommunal</strong>.se. En utställning visas i<br />
samband med kongressen 2010.<br />
Resmålen för projektet där <strong>Kommunal</strong><br />
medverkar i internationellt solidaritetsarbete<br />
är: Sydafrika, Peru/Ecuador,<br />
Indien och Kenya.<br />
Stockholms nr 8 K<strong>att</strong>i Petrous<br />
Stockholm väg till semi:<br />
Gruppspel:<br />
Dalarna 6-0<br />
Västmanland 0-1<br />
Slutspel:<br />
Östergötland 2-1<br />
Medelpad 1-0<br />
Dagens semi:<br />
Norrbotten 2-1<br />
Stort GRATTIS till den fina prestationen<br />
Lag Stockholm.
Ordförande har ordet<br />
Vi värnar kollektivavtalen och<br />
tar fajten för jämställda löner<br />
Elisabeth Hammarstedt<br />
ordförande<br />
Kommmunal Stockholms län<br />
Margareta Bohman<br />
fackligt-politiskt ansvarig<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Nu är det dags <strong>att</strong> gå upp på<br />
tå och ta de röda jackorna<br />
på.Vi är redo <strong>att</strong> ta fajten ännu<br />
en gång, ja många gånger<br />
än.Vi har fortfarande en<br />
lång bit kvar till det som vi<br />
kan kalla för rättvisa villkor.<br />
Och vi kommunalare har fajtats<br />
i hundra år och kommer<br />
<strong>att</strong> fortsätta så. Nu drar vi<br />
igång avtalsåret 2010.<br />
Det börjar dra ihop sig, avtalsdelegationerna<br />
är inkallade på de avtal som<br />
går ut 31 mars. <strong>Jag</strong> anser <strong>att</strong> <strong>Kommunal</strong><br />
ställer helt rimliga krav för sina<br />
medlemmar. Däremot har jag svårt <strong>att</strong><br />
förstå hur arbetsgivarna lägger grunden<br />
för sina låga utgångspunkter. Som<br />
arbetsgivare borde man väl vara medveten<br />
om värdet på det arbete som vi<br />
kommunalare utför. Utan kommunalare<br />
stannar Sverige, och det är det nog<br />
ingen som vill.<br />
<strong>Jag</strong> tror <strong>att</strong> det kommer <strong>att</strong> bli en<br />
hård avtalsrörelse 2010, tonen mellan<br />
parterna hårdnar dag för dag. <strong>Kommunal</strong><br />
är inte inne i hetluften riktigt än<br />
men under den närmaste tiden kommer<br />
förhandlingarna in i ett skarpt läge.<br />
De första kontakterna mellan par-<br />
Maud Olofsson anser <strong>att</strong><br />
det är fullt möjligt <strong>att</strong> i Rutavdraget<br />
ge utrymme för <strong>att</strong><br />
rasta hunden och andra liknande<br />
uppgifter! Man undrar<br />
om det då också ska gälla<br />
rengöring av kaninburen<br />
mata hamstern eller rykta<br />
hästen. <strong>Jag</strong> tillåter mig <strong>att</strong><br />
raljera över dessa stolliga<br />
utspel.<br />
Hur i hela friden kan man ens tänka<br />
tanken <strong>att</strong> lägga sk<strong>att</strong>emiljoner på sådana<br />
sk<strong>att</strong>eavdrag då skolan och vården<br />
brottas i en nära nog anorektisk<br />
tillvaro. Barngrupperna i förskolan<br />
blir större, antalet heltidsanställda<br />
terna är tagna och mötena blir allt mer<br />
frekventa under den närmaste tiden.<br />
Budskapet från arbetsgivarna, oavsett<br />
arbetsgivarorganisation, är entydigt.<br />
Det finns inga pengar, ni måste<br />
hålla igen på kraven. Har vi hört det<br />
förut? I tider av kris är det <strong>Kommunal</strong>s<br />
medlemmar som förväntas vika sig<br />
och acceptera alltför låga löner och<br />
alltför otrygga villkor. Det ställer vi<br />
inte upp på! <strong>Jag</strong> tror <strong>att</strong> det krävs en<br />
bättre genomlysning av hur det ser ut i<br />
verksamheterna och hur pengrana används<br />
och fördelas. Det är inte längre<br />
hållbart <strong>att</strong> det alltid är vi som utför arbetsuppgifterna<br />
som ska betala för låg<br />
sk<strong>att</strong> med försämrade löner och arbetsvillkor.<br />
Men det är inte bara kronor och ören<br />
avtalen handlar om. Lika viktigt är <strong>att</strong><br />
kollektivavtalen inte försämras. Detta<br />
har vi alla ett gemensamt ansvar för,<br />
<strong>att</strong> se till <strong>att</strong> det vi kommit överens om<br />
i kollektivavtalsförhandlingar kommer<br />
<strong>Kommunal</strong>s medlemmar till del.<br />
Kanske blir det nödvändigt <strong>att</strong> gå lite<br />
längre än <strong>att</strong> bara gå upp på tå för <strong>att</strong><br />
vinna denna viktiga strid.<br />
Kollektivavtalen måste förbättras.<br />
De områden som är mest angelägna<br />
för medlemmarna i <strong>Kommunal</strong> har vi<br />
sammanställlt och överlämnat till ar-<br />
Fackligt - Politiskt<br />
Nu får det vara nog med ”stolleprov”<br />
minskar i äldreomsorgen, sjukvården<br />
och omsorgsverksamheterna. Personliga<br />
assistenter springer fortare än någonsin<br />
och med de osäkra anställningarna<br />
”vågar man inte klaga”.<br />
Att dessutom påstå <strong>att</strong> Rut-avdraget<br />
skulle vara bra för ensamstående lågavlönade<br />
kvinnor gör mig så arg <strong>att</strong><br />
jag egentligen skulle vilja ta till opassande<br />
ord. Ensamstående föräldrar<br />
både kvinnor och män har nog annat<br />
<strong>att</strong> tänka på än städhjälp och hundrastningsbestyr.<br />
Snarare är frågan hur<br />
man ska få tillvaron <strong>att</strong> gå ihop, hyran<br />
ska betalas mat ska finnas på bordet<br />
hur man ska få råd <strong>att</strong> till barnen köpa<br />
nya fotbollsskor, hanbollshandskar,<br />
skridskor osv. På det ligger oron <strong>att</strong><br />
betsgivarna. Reallöneökningar, rätten<br />
till heltid, arbetstidens förläggning<br />
och bemanningsföretag är några av<br />
frågorna. Det handlar om vardagen på<br />
jobbet för tusentals människor som<br />
bär upp välfärden i Sverige.<br />
Men våra avtalskrav och villkor<br />
handlar inte bara om oss själva. Vi värnar<br />
om människorna som är beroende<br />
av våra välfärdstjänster. I grunden är<br />
det det som välfärd handlar om, människor<br />
och deras villkor. Att se till <strong>att</strong><br />
farmor, morfar, de cancersjuka barnen,<br />
funktionshindrade och det finns<br />
rent v<strong>att</strong>en i kranen när du öpppnar<br />
den måste värderas högre.<br />
Vår kamp är en kamp för välfärden,<br />
vi vill ha rätt pris och villkor för <strong>att</strong> vi<br />
ser till <strong>att</strong> det fungerar.<br />
Och det tar vi fajten för!<br />
Avtalsavsparken ägde rum lördagen<br />
20 mars på Sergels torg med en stor<br />
manifestation, hoppas du var där.<br />
Återkommer med rapport i nästa nummer<br />
om hur det var.<br />
ELISABETH HAMMARSTEDT<br />
ORDFÖRANDE<br />
KOMMUNAL STOCKHOLMS LÄN<br />
kanske inte få <strong>jobba</strong> heltid. Det finns<br />
mycket <strong>att</strong> oroa sig för i dagens samhälle.<br />
Kommer förskolans kvalitet <strong>att</strong><br />
försämras? Ska ungdomarna få jobb<br />
och bostad? Hur ska det gå med äldreomsorgen?<br />
Kan vi lite på <strong>att</strong> kollektivtrafiken<br />
fungerar? Problemen hopar<br />
sig i Välfärdslandet Sverige så vi alla<br />
måste vara med och påverka politiken.<br />
En ny regering kan i höst åter ta<br />
fullt ansvar för jobben, välfärden och<br />
miljön.<br />
Enade vi stå söndrade vi falla<br />
MARGARETA BOHMAN<br />
FACKLIGT POLITISKT ANSVARIG<br />
KOMMUNAL STOCKHOLMS LÄN<br />
MT nummer 3- 2010 17<br />
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt
<strong>Kommunal</strong>. aktuellt<br />
SEKTION 26 KMC GULLMARSPLAN SEKTION 18 KOMMUNAL VALLENTUNA<br />
<strong>Kommunal</strong> sektion 26 kallar till möte<br />
för dig är med i vår sektion och arbetar<br />
som städare (för kommunen eller för<br />
en privat arbetsgivare). Välj den dag<br />
som passar dig bäst.<br />
fredag 16 april kl 9 - 11<br />
eller<br />
tisdag 20 april kl 17 -19.<br />
Vi går igenom och diskuterar arbetsmiljö,<br />
avtal och vad ett arbetsplatsombud<br />
gör. Du kan också ställa dina frågor.<br />
Vi bjuder på något <strong>att</strong> äta. Anmäl<br />
helst innan <strong>att</strong> du kommer.<br />
Mötet är på KMC (<strong>Kommunal</strong>s medlemscenter)<br />
Gullmarsvägen 29, tel 08-<br />
508 46 240.<br />
Tag buss 160 en hållplats.<br />
Sektionernas hemsidor på WWW<br />
18 MT nummer 3 - 2010<br />
<strong>Kommunal</strong> sektion 26 kallar till möte<br />
för dig som är med i vår sektion och<br />
personlig assistent (för kommunen eller<br />
för en privat arbetsgivare).<br />
torsdag 15 april kl 17.30.<br />
Vi går igenom och diskuterar arbetsmiljö,<br />
avtal och vad ett arbetsplatsombud<br />
gör. Du kan också ställa dina frågor.<br />
Vi bjuder på något <strong>att</strong> äta. Anmäl<br />
helst innan <strong>att</strong> du kommer.<br />
Mötet är på KMC (<strong>Kommunal</strong>s medlemscenter)<br />
Gullmarsvägen 29, tel 08-<br />
508 46 240.<br />
Tag buss 160 en hållplats.<br />
Välkomna!<br />
Uppsk<strong>att</strong>ade arbetsplatsbesök<br />
Under en hektisk dag<br />
genomförde förtroendevalda<br />
och ombudsmän arbetsplatsbesök<br />
den 17 mars.<br />
– Totalt besökte vi i <strong>Kommunal</strong> Stockholms<br />
län över 200 arbetsplatser och<br />
vi mötte nog mellan 1500 och 2000<br />
medlemmar, säger Pter Jonsson som<br />
var ansvarig för aktiviteten.<br />
Besöken är mycket uppsk<strong>att</strong>ade på arbetsplatserna<br />
och skapar utrymme för<br />
dialog och förklaringar.<br />
– <strong>Jag</strong> tycker det här är fantastiskt <strong>att</strong><br />
möta medlemmarna i deras vardag.<br />
Man lär sig oerhört mycket om hur olika<br />
yrkesgrupper har det. <strong>Jag</strong> besökte<br />
arbetsplatser inom djur&natursektorn<br />
som jag normalt inte har någon kontakt<br />
med.<br />
Aktiviteten var landsomf<strong>att</strong>ande<br />
och <strong>Kommunal</strong>s företrädare mötte<br />
medlemmarnas vardag från syd till<br />
norr. En form av medlemsvård som det<br />
kanske inte finnns tid <strong>att</strong> alltid uppfyllla<br />
behovet av..<br />
Nynäshamn www.kommunal.se/stockholm/sektion1<br />
Nacka www.kommunal.se/stockholm/sektion2<br />
Värmdö www.kommunal.se/stockholm/sektion3<br />
Haninge www.kommunal.se/stockholm/sektion4<br />
Tyresö www.kommunal.se/stockholm/sektion5<br />
Huddinge www.kommunal.se/stockholm/sektion6<br />
Botkyrka www.kommunal.se/stockholm/sektion7<br />
Södertälje www.kommunal.se/stockholm/sektion8<br />
Danderyds sjukhus /Norra länet www.kommunal.se/stockholm/sektion9<br />
Ekerö www.kommunal.se/stockholm/sektion10<br />
Solna www.kommunal.se/stockholm/sektion11<br />
Salem www.kommunal.se/stockholm/sektion12<br />
Sundbyberg www.kommunal.se/stockholm/sektion13<br />
Järfälla www.kommunal.se/stockholm/sektion14<br />
Sollentuna www.kommunal.se/stockholm/sektion15<br />
Upplands-Väsby www.kommunal.se/stockholm/sektion16<br />
Sigtuna www.kommunal.se/stockholm/sektion17<br />
Vallentuna www.kommunal.se/stockholm/sektion18<br />
Danderyd www.kommunal.se/stockholm/sektion19<br />
Täby www.kommunal.se/stockholm/sektion20<br />
Norrtälje www.kommunal.se/stockholm/sektion21<br />
Lidingö www.kommunal.se/stockholm/sektion22<br />
Österåker www.kommunal.se/stockholm/sektion23<br />
Upplands Bro www.kommunal.se/stockholm/sektion25<br />
KMC Gullmarsplan www.kommunal.se/stockholm/sektion26<br />
KMC Stockholm västra www.kommunal.se/stockholm/sektion28<br />
Centrala länet www.kommunal.se/stockholm/sektion30<br />
Trafiken www.kommunal.se/stockholm/sektion34<br />
<strong>Kommunal</strong> Djur och Natur www.kommunal.se/stockholm/sektion45<br />
Tekniska www.kommunal.se/stockholm/sektion46<br />
Räddningstjänsten www.kommunal.se/stockholm/sektion52<br />
Carema www.kommunal.se/stockholm/sektion59<br />
HS/Södra länet www.kommunal.se/stockholm/sektion77<br />
Södertälje sjukhus www.kommunal.se/stockholm/sektion79<br />
Karolinska sjukhuset www.kommunal.se/stockholm/sektion80<br />
Södersjukhuset www.kommunal.se/stockholm/sektion87<br />
Attendo www.kommunal.se/stockholm/sektion97<br />
Bjuder in till en serie medlemsmöten under våren<br />
Onsdag 14 april<br />
Gymnasiets matsal kl. 18 - 19<br />
På agendan:<br />
- Information och uppdatering om<br />
årets avtals- och löneförhandlingar<br />
- Övriga frågor<br />
Onsdag 19 maj<br />
Gymnasiets matsal kl. 18 - 19<br />
På agendan:<br />
- Information och uppdatering om<br />
årets avtals- och löneförhandlingar<br />
- Övriga frågor<br />
Nästa nummer av MT kommer vecka 17- 2010<br />
Krysslösning MT 2 /2010<br />
1:a pris:<br />
6 Trisslotter<br />
Ywonne Enehall<br />
Älvsjö<br />
2:a pris:<br />
4 Trisslotter<br />
Lars-Enar Lindberg<br />
Märsta<br />
3:e pris:<br />
2 trisslotter<br />
Örjan Persson<br />
Enskededalen<br />
Onsdag 16 juni<br />
Gymnasiets matsal kl. 18 - 19<br />
På agendan:<br />
Information och uppdatering om årets<br />
avtals- och löneförhandlingar<br />
Övriga frågor<br />
Välkomna!<br />
Styrelsen <strong>Kommunal</strong> Vallentuna.<br />
Telefon: 587 856 93, 070 562 82 10<br />
/<br />
I<br />
I<br />
I<br />
I<br />
I<br />
WW A 1236 © PROPRES info@propres.se<br />
SVERIGE<br />
VILSE-<br />
GICK DET<br />
EN<br />
SÅDAN ALLS<br />
POPULÄR 20 KM<br />
FLOCK-<br />
EN SORTS HÅR<br />
LEDANDE<br />
4 MARK<br />
IMITA-<br />
SJÄTTE<br />
GÄSTA<br />
ÄR OFTA INTE O-<br />
SYSSEL- N.V. OM<br />
FÅGLAR<br />
BL A ETT SÅDANA<br />
S K<br />
DEN IKLÄDDE SIG<br />
PÅ EN<br />
TION TON<br />
BE- VANLIGT<br />
SÄTT- ÖSTER-<br />
TEXTILT MODI-<br />
FUL VARM-<br />
EN STÖR-<br />
REDAN DE GAMLA<br />
BYGGD PLAGG<br />
NING SUND<br />
RE Å<br />
SKYDD FIERAR<br />
FIRRE BLODIG<br />
B P K U ROMARNA U<br />
HÄST<br />
KAN VI<br />
EN<br />
ME-<br />
SPRÅK-<br />
DELST<br />
KUNNIG<br />
TID-<br />
PIKAR D A L E R EN T O L K VAR NOG A L L T NINGENS V Ä L A<br />
JORD-<br />
RIVALER<br />
ÄR BARA<br />
AXELN<br />
VAR SOM<br />
BÅG<br />
T EX HAR<br />
BEKANT<br />
VÅRDS-<br />
R E T A S JU SINA P O L E R ESAU J A L U LÖST A N K O R<br />
DRYCK<br />
DEN<br />
MILLI-<br />
NY-<br />
VILL S K<br />
SVAMP-<br />
AMPERE<br />
BAKAD<br />
SPRÄTT-<br />
EXPERT<br />
FJÄLL-<br />
KOM<br />
T HÖK Ö L M Y K O L O G HÖGA N O R D SMITARE M A<br />
PASSÉ<br />
SÅDAN<br />
PASSAR<br />
EN TYP<br />
BEHAND-<br />
TILL<br />
AV HÄST-<br />
LING KAN<br />
STUBB<br />
F Ä R S K FÄRG U T E BOTA K U R A T I V YTTRADE R U B B<br />
SKULLE<br />
SKULP-<br />
MYNT<br />
SPELAR<br />
TUR<br />
DET SOM<br />
MAN<br />
AV<br />
MAN UTI<br />
HADE<br />
OGYNN-<br />
ÄDLASTE<br />
DISPO-<br />
GREVEN<br />
INTE DÖG R A T A S<br />
SAM S T O D SLAG N NIBEL K A S I N O BLIVIT<br />
KALLAR<br />
MAN<br />
VISS<br />
MANS-<br />
FETMA P Å UPPSLAG K A N T NAMN M E D FINPUTS V A R A N D R A<br />
DET<br />
UTAN EN<br />
FATALIST<br />
ORM-<br />
BLOMMAR<br />
SEKUNDS<br />
FÖRLITAR<br />
TUNGA<br />
GRUNDET<br />
TIDIGT PÅ<br />
DRÖJS-<br />
SIG PÅ<br />
K Ö P T<br />
UNDER<br />
VÅREN I D E E R MÅL N U DET A N S YTAN G A D D<br />
BLEV<br />
BLEV NOG<br />
KROGEN<br />
FÖR-<br />
VIKT-<br />
FINNS<br />
DEN ÄR<br />
DEN LÄR<br />
VÄRVAT<br />
VÄKTARE<br />
ETT<br />
BE-<br />
VARA<br />
FINSAND MINERAL<br />
FARTYG<br />
VINGAD<br />
BRA FÖR<br />
L A V M A G R A D K Ö K A R A N RYGGEN L<br />
GJORDE<br />
KAN FUKT<br />
T EX HAN BLEV TILL<br />
RADIUM<br />
MAN HOS<br />
BILDA<br />
MED<br />
FRUAR<br />
SÄLJS<br />
TAND-<br />
MED-<br />
ALLA<br />
KAN<br />
MEST PÅ<br />
LÄKAREN M O DELANDE I M M A RÖVARNA G LOKET M A D A M M E R BUTELJ R A<br />
VILL VI<br />
ÄGNAR<br />
BL A TYG-<br />
INTE HA<br />
MÅNGEN<br />
STYCKE<br />
KVÄLLEN<br />
MYCKET<br />
G A P A D E MUNNEN T A N D S T E N ÅT T V KLARSYNT V Å D<br />
PÅ VID<br />
TAR<br />
OÄNDLIG<br />
ÄR DET<br />
LÅNGA<br />
FÖR-<br />
BENET<br />
LISTVERK<br />
BUNDS-<br />
ÖPPET G A V E L FÖRE I L A R E T T<br />
REPUBLIK E V I G<br />
ÄR MAN<br />
KÄRN-<br />
LEVA<br />
TRUPP<br />
RULLAN<br />
BLANKT<br />
VAN VID<br />
E L I T S V I R A R<br />
GULLIGT R U T I N E R<br />
SÅDAN<br />
LEVER<br />
FARLIGT<br />
FÖRE JUL G<br />
FISKAR<br />
SLÄKTE L<br />
MORGON-<br />
TRÖTTA<br />
BRUKAR I S BLI DET S E N A<br />
HAVS-<br />
DJUR<br />
REDE<br />
K A R R M<br />
TILL<br />
ÅREN<br />
KOMMEN<br />
KAN OM- HAR<br />
SIDER MAN<br />
BLI EN BESITT-<br />
BLOMMA NING<br />
FÖRDES<br />
FRAM MED<br />
MÅNGAS<br />
BÖR VÄL<br />
LEVE-<br />
ROP<br />
I<br />
R<br />
A<br />
A R<br />
A N T<br />
T<br />
I<br />
S MÖDA B<br />
ÖRON-<br />
PLÅGA K Ä G O R<br />
KAN NOG<br />
VAPEN<br />
DU EN<br />
MELODI<br />
VIRKE<br />
S PROFETERA G N O L A U<br />
ÄR IN-<br />
STÄLL-<br />
SAM P I S T O L MUN L E N<br />
GRAFIS-<br />
KA INSTI-<br />
TUTET G I P Å H Ä N G<br />
GER<br />
SÄLLAN<br />
TJUR-<br />
SKALLIG T A P P<br />
KÖPTILL-<br />
FÄLLE T R E A
PENN-<br />
SYLVANIA<br />
POSTALT<br />
NÅGOT<br />
SÖTT<br />
GÖR<br />
MUSIK<br />
BÖR<br />
GE<br />
GOD<br />
SMAK<br />
INTELLI-<br />
GENS-<br />
KVOT<br />
UT-<br />
TRYCKTE<br />
MISSHAG<br />
DRYCK<br />
MT-KRYSSET - MT-KRYSSET - MT-KRYSSET<br />
TAVLA,<br />
KAN OFTA<br />
SES I<br />
KYRKA<br />
OFTA I<br />
HAMN<br />
KAN FÅ<br />
FAST<br />
VILTET<br />
KROPPS-<br />
DEL<br />
KRYDD-<br />
VÄXT<br />
KAN<br />
MEJSEL<br />
VARA FÖR<br />
FÖRGÅS<br />
KANSKE<br />
EN FÖR<br />
POST<br />
ETT LAND<br />
FÄRSK<br />
INFOR-<br />
MATION<br />
BRUK<br />
SÅDAN<br />
BÅT BÖR<br />
MAN<br />
SITTA I<br />
GJORDE<br />
DRAGON RYMD-<br />
MÅTT<br />
PRÖVAN-<br />
DE FÖR<br />
EKO-<br />
NOMIN<br />
DET TOG<br />
MAN<br />
ÖVER<br />
BO<br />
HÅLLER<br />
DRYCK<br />
VARM<br />
GÖR<br />
MAN<br />
MED EN<br />
GIR<br />
EN STOR-<br />
VUXEN<br />
FLÄCKFRI<br />
IBLAND<br />
PÅ<br />
BYXBEN<br />
EN-<br />
HETEN<br />
RÖNTGEN<br />
GOD-<br />
KÄNNA<br />
- SKRIFT-<br />
LIGEN<br />
ÖVER- VADARE<br />
RASKAN-<br />
DE STÖRRE<br />
ANFALL TÄTORT<br />
WW A 1237 © PROPRES / info@propres.se<br />
STADSBUD<br />
BILDAS I<br />
VISS<br />
PANNA<br />
PRYDER<br />
OCH<br />
SMYCKAR<br />
”DUMBURK”<br />
INTE<br />
BARA EN<br />
MÖBEL<br />
HUG-<br />
SKOTT<br />
KAN VARA<br />
EN FRÅN<br />
BARCE-<br />
LONA<br />
KAN<br />
OLJA UT-<br />
VINNAS<br />
UR<br />
DEN KAN<br />
ÄVEN<br />
KALLAS<br />
SKRÄDYXA<br />
FIN-<br />
LEMMA-<br />
DE<br />
NATUR<br />
KLUT<br />
HÖRDES<br />
PRAT-<br />
KVARN<br />
KROPPS-<br />
LEDNING<br />
DET ÄR AR-<br />
BETSAMT<br />
SKRIBENT<br />
MED GOD<br />
SPRÅKLIG<br />
1:a pris Sex Trisslotter, 2:a pris Fyra Trisslotter, 3:e pris Två Trisslotter Lösningen skall vara redaktionen tillhanda senast<br />
<strong>Jag</strong> som löst krysset heter<br />
den 16 april 2010 för <strong>att</strong> deltaga i dragningen.<br />
Lösningen sänder du in till:<br />
Adress<br />
Medlemstidningen MT<br />
<strong>Kommunal</strong> Stockholms län<br />
Postadress<br />
Box 300 27<br />
104 25 Stockholm<br />
KÄNSLA<br />
EN AV<br />
VÅRA<br />
ÅAR<br />
FÖRSVAR<br />
INNE-<br />
HAVARE<br />
FJANTIGA<br />
TYPER<br />
MINDRE<br />
VÄL VALDA<br />
ORD<br />
FATTAR<br />
BILIST<br />
TRÄD<br />
KAN NOG<br />
DUGA<br />
SOM KÄLK-<br />
BACKE<br />
KRYP<br />
STJÄRN-<br />
SYSTEM<br />
SMÄLTER<br />
TANDUPPSÄTT-<br />
NING, ELLER<br />
SKÄRPA<br />
SEGELFARTYG<br />
SÄGS<br />
ELDSJÄL<br />
FÖR SITT<br />
KLAGANDE<br />
UTTRYCK<br />
PIGGA,<br />
GLADA<br />
OCH<br />
NÖJDA<br />
SÅDAN<br />
LÖDDRAR<br />
HAN VAR<br />
EN INDIAN<br />
STEL<br />
OCH<br />
OMED-<br />
GÖRLIG<br />
PUNG-<br />
DJUR<br />
MÅSTE<br />
CIGARR<br />
DÅ OCH<br />
DÅ<br />
VISS<br />
HUD<br />
FÖR-<br />
ÄLSKADE<br />
ÄR<br />
SLÄKT<br />
MED ÄRT<br />
PRYD-<br />
NADS-<br />
KÄRL<br />
PLAGG<br />
ANSÅGS PRODUCE-<br />
VARA ETT RAR<br />
FEMTE VISSA<br />
ELEMENT KÖRTLAR<br />
FÅGEL<br />
DUKAS<br />
FRAM<br />
IBLAND<br />
VETEN-<br />
SKAPLIG<br />
LEDARE<br />
LÄRO-<br />
BYGGNAD<br />
KAN BLI<br />
TILL<br />
MORFIN<br />
FÖRR KK<br />
STOD EJ<br />
RYCKEN<br />
GÖR AS-<br />
SISTENT<br />
LÄDER-<br />
HUDS<br />
ÖVERSTA<br />
SKIKT<br />
KAN REN<br />
VARA<br />
SÅDAN<br />
FÖR-<br />
BRYLLAR<br />
INGEN<br />
ALL-<br />
VARLIG<br />
SKADA<br />
UR-<br />
SKILJA<br />
BE-<br />
LEVAT<br />
EN MAN<br />
TYCKER<br />
SYND<br />
OM<br />
DET KAN<br />
TURIST<br />
BEHÖVA<br />
GEN-<br />
LJUDA<br />
VÄRDERA<br />
HÖGT<br />
GRUND-<br />
ÄMNET<br />
TITAN<br />
FÖRLORA<br />
BESÖKER<br />
MÅNGEN<br />
SKID-<br />
ÅKARE<br />
ALLS<br />
INGEN<br />
VEKLING<br />
GICK<br />
KANSKE<br />
DÖRREN<br />
EN LJUS- HAN<br />
STARK KLARAR<br />
STJÄRNA FRAKTEN<br />
KRAFT-<br />
ORD<br />
MÅNFAS<br />
VISSA<br />
NYMFER<br />
LEVER I<br />
ETT<br />
HÅLLS<br />
FÄNGEL-<br />
SE-<br />
DÖRREN<br />
ÄVJA<br />
MT nummer 3 2010 19
MT<br />
<strong>Kommunal</strong>. Stockholms län B<br />
medlemstidningen<br />
Box 30027, 10425 Stockholm<br />
Presslagd 19 mars 2010<br />
Posttidning