Rehabiliteringspolicy vid Högskolan i Kalmar
Rehabiliteringspolicy vid Högskolan i Kalmar
Rehabiliteringspolicy vid Högskolan i Kalmar
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Rehabiliteringspolicy</strong> <strong>vid</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Kalmar</strong><br />
Inledning<br />
Rehabilitering är ett samlingsbegrepp för alla åtgärder av medicinsk, psykologisk, social och<br />
arbetslivsinriktad art som ska hjälpa sjuka och skadade att återvinna bästa möjliga funktionsförmåga<br />
och förutsättningar för ett normalt liv.<br />
Arbetsgivaren har en skyldighet att utforma dessa rutiner på ett sådant sätt att medarbetare, så tidigt<br />
som möjligt, får stöd i sin egen rehabilitering, eller anpassning av arbetsplatsen/arbetsuppgifterna.<br />
Den enskilde medarbetaren har skyldighet att medverka i rehabiliteringen.<br />
Chefer på olika nivåer i organisationen har ansvar för personalen, vilket innebär ett ansvar att tidigt<br />
uppmärksamma behov av rehabiliterande insatser och att aktivt arbeta för att söka lösningar för den<br />
enskilde medarbetaren. Till stöd och hjälp för chefer och enskilda medarbetare finns<br />
personalhandläggare och företagshälsovård.<br />
Mål med rehabilitering<br />
Målet med rehabiliteringsarbetet <strong>vid</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Kalmar</strong> är att anställda, som pga sjukdom eller<br />
dylikt fått sin arbetsförmåga nedsatt, så snart som möjligt ska kunna fullgöra ett för sig själv och<br />
<strong>Högskolan</strong> meningsfullt arbete – i första hand genom att återgå till sitt vanliga arbete.<br />
Vår strävan ska alltid vara att, såväl praktiskt som känslomässigt, bistå den anställde, i syfte att återfå<br />
arbetsförmåga i så stor utsträckning som möjligt och med arbetsuppgifter som är utformade på ett<br />
sätt som gör en tidigare återgång i arbetet möjlig.<br />
Skäl för rehabilitering<br />
Lagreglerade skäl<br />
Enligt Arbetsmiljölagen och Lagen om allmän försäkring har arbetsgivaren ett lagstadgat ansvar för<br />
att<br />
ha en förebyggande verksamhet genom att bl a<br />
- ha en fungerande arbetsanpassnings- och rehabiliteringsorganisation<br />
- utreda arbetsskador<br />
- undersöka risker<br />
- anpassa arbetsförhållanden till arbetstagarens särskilda förutsättningar<br />
ha en åtgärdande verksamhet genom att bl a<br />
- svara för indi<strong>vid</strong>ens rehabilitering i samråd med denne<br />
- göra rehabiliteringsutredningar<br />
- samarbeta med och meddela försäkringskassan<br />
- <strong>vid</strong>ta indi<strong>vid</strong>inriktade effektiva rehabiliteringsåtgärder<br />
Sociala skäl<br />
Gemenskap på arbetsplatsen är en betydelsefull del av tillvaron för de flesta av oss. Erfarenheten<br />
visar att man ganska snabbt tappar kontakten med arbetsplatsen <strong>vid</strong> en längre sjukledighet. Ju längre<br />
tid som går desto svårare blir det att komma tillbaka till arbetslivet – man går in i en sjukroll. Följden<br />
blir ofta utanförkänslor med förlorad identitet och dåligt självförtroende som följd.
Den sjukskrivnes egna resurser att bidra till sin rehabilitering reduceras avsevärt redan efter 3 till 6<br />
månaders sjukskrivning. Efter 8 månader är ”rehabiliterings-potentialen” endast omkring 30 %.<br />
Ekonomiska skäl<br />
Ur såväl nationalekonomisk som företagsekonomisk synpunkt är effektiv och tidig rehabilitering<br />
ekonomiskt lönsam.<br />
För <strong>Högskolan</strong>s del innebär sjukfrånvaro svårigheter att planera verksamheten, kostnader för sjuklön<br />
den första tiden samt kostnader i samband med att ny personal måste anställas.<br />
Att förebygga långa sjukskrivningar<br />
För att undvika att sjukskrivningar blir långvariga bör man på arbetsplatsen vara uppmärksam på<br />
tidiga tecken till att sjukskrivningarna blir fler och längre. Man ska också aktivt från arbetsplatsen se<br />
till att den anställde inte förlorar kontakten med arbetsplatsen under sjukskrivningen.<br />
Sjukskrivningens längd är av avgörande betydelse för möjligheterna att återgå i arbete. Det är därför<br />
viktigt att sträva efter att att så tidigt som möjligt få till stånd en kontakt som kan vara till stöd i en<br />
rehabiliteringssituation.<br />
Tystnadsplikt<br />
Uppgifter rörande personal är hemliga i den utsträckning som framgår av sekretesslagens<br />
bestämmelser (7 kap 11§). Reglerna för personalsocial och personalvårdande verksamhet gäller både<br />
för chefer och personalfunktionärer.<br />
”Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds<br />
hälsotillstånd och för sådan uppgift som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av<br />
anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften<br />
röjs. Sekretessen gäller dock inte beslutet i ärendet.” 7 kap 11§ 3:e stycket.<br />
Olika aktörer i rehabiliteringsarbetet<br />
I första hand är det arbetsgivaren som har ansvar för att behovet av rehabilitering klarläggs och<br />
som ansvarar för att rehabilitering kommer igång när det behövs. Vid <strong>Högskolan</strong> är det chefer som<br />
på olika nivåer har ansvar för personalen, i enlighet med fastställd delegationsordning, som också har<br />
ansvar i en rehabiliteringssituation.<br />
Även den anställde har eget ansvar för sin situation och ska efter bästa förmåga delta i<br />
rehabiliteringen. Om det i arbetet uppstår problem som den själv inte kan lösa måste närmaste chef<br />
kontaktas så tidigt som möjligt för att hjälp och stöd ska kunna ges. Den anställde måste vara beredd<br />
att förändra sin kompetens och ta nya arbetsuppgifter om hänsyn till arbetshinder mm tagits.<br />
Som ett stöd för institutioner/enheter i rehabiliteringsarbetet finns personalavdelningen. Om en<br />
anställd av rehabiliteringsskäl inte kan vara kvar på ordinarie arbetsplats hjälper personalhandläggaren<br />
till att finna nya alternativ inom eller utanför <strong>Högskolan</strong>. Även kontakter med försäkringskassa,<br />
arbetsförmedling samt andra instanser kan bli aktuella.<br />
De fackliga organisationernas uppgift är att se till att den anställdes rättigheter och möjligheter<br />
bevakas. Det är den anställdes behov och önskemål som styr medverkan av facklig representation i<br />
rehabiliteringsarbetet.
Företagshälsovården kan bistå med utredningsresurser samt konkreta rehabiliteringsåtgärder.<br />
Företagshälsovården har medicinsk, ergonomisk, psykosocial och teknisk kompetens. Det är därför<br />
möjligt att utifrån en helhetssyn på arbetsmiljön arbeta både med indi<strong>vid</strong>en och arbetsmiljön.<br />
Försäkringskassan ska samordna och ha tillsyn över de åtgärder som behövs för den enskildes<br />
rehabilitering. Försäkringskassan gör, tillsammans med den enskilde, en rehabiliteringsplan när det<br />
finns behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder.Försäkringskassan prövar också rätten till<br />
sjukpenning och rehabiliteringsersättning.<br />
Rehabliteringsutredning<br />
Enligt lagen om allmän försäkring är arbetsgivaren skyldig att göra en rehabiliteringsutredning:<br />
• när arbetstagaren pga sjukdom varit helt eller delvis frånvarande från arbetet längre tid än 4<br />
veckor i följd,<br />
• <strong>vid</strong> upprepad korttidsfrånvaro pga sjukdom (6 tillfällen under en 12-månaders period),<br />
• när arbetstagaren själv begär det<br />
Det finns en särskild blankett "REHABILITERING", som ska användas <strong>vid</strong><br />
rehabiliteringsutredningar. Blanketten kan rekvireras från personalavdelningen eller från<br />
försäkringskassan (www.fk.se). Den innehåller bl a följande rubriker:<br />
• anledning till utredningen,<br />
• den anställdes arbetsuppgifter,<br />
• arbetsuppgifter som kan utföras trots besvären,<br />
• arbetsuppgifter som inte kan utföras,<br />
• åtgärder som <strong>vid</strong>tagits på arbetsplatsen,<br />
• mål för rehabiliteringen.<br />
Utredningen kan göras <strong>vid</strong> ett samtal mellan arbetstagaren och arbetsledningen. Den anställde är då<br />
skyldig att lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga rehabiliteringsbehovet. Om man<br />
önskar hjälp med rehabiliteringsutredningen kan man vända sig till personalavdelningen,<br />
företagshälsovården eller försäkringskassan. Den anställde kan även få stöd av sitt fackliga ombud.<br />
En rehabiliteringsutredning kan resultera i olika åtgärder, t ex<br />
• Arbetsträning/Arbetsprövning–kommer den sjukskrivne, arbetsgivaren, den behandlande<br />
läkaren och försäkringskassan kommer överens om. Det kan vara att pröva andra<br />
arbetsuppgifter inom <strong>Högskolan</strong>, att gradvis pröva på en återgång i det vanliga arbetet eller<br />
att pröva på arbete hos en annan arbetsgivare.<br />
• Stödsamtal –hos ex. Företagshälsan.<br />
• Utbildning.<br />
• Förändring av arbetstider eller ändrade arbetsuppgifter.<br />
• Remiss till och/eller vård hos annan behandlande instans – Ex kontakt med psykolog,<br />
behandlingscenter för alkohol-och droger eller behandlingscenter gällande ryggproblem. I<br />
övrigt får man se till varje enskildes personliga behov.
• Tekniska hjälpmedel, personliga eller knutna till arbetsplatsen. Vad gäller arbetshjälpmedel<br />
har Försäkringskassan möjlighet att hjälpa till om den anställde har en funktionsnedsättning<br />
eller drabbats av långvarig sjukdom.<br />
• Aktiverande program, t ex fysiska träningsprogram.<br />
Utredningen ska ha påbörjats 4 veckor efter sjukanmälan och senast efter 8 veckor ska den skickas<br />
till försäkringskassan. En kopia på utredningen ska skickas till personalavdelningen. I enklare fall kan<br />
rehabiliteringsutredningen bestå av ett klarläggande samtal mellan prefekt/enhetschef och den<br />
anställde.<br />
Rehabiliteringsplan och rehabiliteringsgrupp<br />
Försäkringskassan har till uppgift att samordna och utöva tillsyn över rehabiliteringsverksamheten.<br />
Efter 8 veckors sjukskrivning eller senare upprättas en rehabiliteringsplan. Av planen ska framgå:<br />
• vilka åtgärder som är aktuella,<br />
• vem som ansvarar för att åtgärderna kommer till stånd,<br />
• när de ska <strong>vid</strong>tagas,<br />
• beräknade kostnader,<br />
• hur kostnaderna ska fördelas.<br />
Rehabiliteringsplanen föregås av att samtliga berörda träffas i en rehabiliteringsgrupp.<br />
Rehabiliteringsgruppen består vanligen av representant från försäkringskassan och<br />
personalavdelningen, den anställde själv, dennes närmaste chef, företrädare från företagshälsovården<br />
(eller behandlande läkare) och det fackliga ombudet, om den anställde så önskar.<br />
Rehabiliteringsersättning<br />
En anställd, som deltar i arbetsinriktad rehabilitering, har möjlighet att få rehabiliteringsersättning.<br />
Syftet med denna ersättning är att skapa ökad motivation att delta i rehabiliteringsprogrammet.<br />
Ersättningen består av två delar; rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Det särskilda bidraget ska<br />
täcka viss del av kostnader som uppstår i samband med rehabilitering, t ex vissa kursavgifter,<br />
resekostnader och traktamente.<br />
Den anställde ansöker själv om rehabiliteringsersättning hos försäkringskassan.<br />
Arbetsgivarens ansvar<br />
Höga krav ställs på <strong>Högskolan</strong> som arbetsgivare att <strong>vid</strong>taga åtgärder för att förebygga arbetsskador,<br />
att hindra utslagning från arbetslivet och att arbeta för en låg sjukfrånvaro.<br />
Om den anställde, trots långtgående rehabiliteringsinsatser, ändå inte klara några arbetsuppgifter som<br />
anvisats av arbetsgivaren föreligger saklig grund för uppsägning på grund av sjukdom (personliga<br />
skäl).<br />
Checklista <strong>vid</strong> sjukdom hos anställda
Den anställde<br />
insjuknar.....<br />
Han/hon gör sjukanmälan första dagen till institutionen/enheten som <strong>vid</strong>arebefordrar anmälan till<br />
personalavdelningen.<br />
efter 7 dagar.....<br />
För att få sjuklön fordras att han/hon lämnar läkarintyg i original till personalavdelningens<br />
lönehandläggare. Närmaste chef bör senast i detta skede ringa hem till den sjukskrivne. Ett litet kort<br />
eller en blomma från avdelningen till den anställde kan vara mycket betydelsefullt.<br />
efter 14 dagar.....<br />
Lönehandläggaren anmäler fortsatt sjukskrivning till försäkringskassan. Den sjukskrivne skickar nytt<br />
läkarintyg i original till försäkringskassan och kopia till personalavdelningen som sänder en försäkran<br />
för sjukpenning från 15:e dagen till honom/henne. Den sjukskrivne och närmaste chef eller<br />
arbetskamrater håller fortsatt kontakt med varandra.<br />
efter 21 dagar.....<br />
Strax dags för arbetsledningen att påbörja rehabiliteringsutredningen som ska göras i samråd med<br />
den sjukskrivne. Närmaste chef och den sjukskrivne har kontakt med företagshälsovård eller<br />
sjukskrivande läkare. Den sjukskrivne uppmuntras att delta i olika aktiviteter på arbetsplatsen.<br />
efter 28 dagar.....<br />
Den sjukskrivne ska själv i en särskild försäkran göra en bedömning hur sjukdomen påverkar<br />
arbetsförmågan vilken tillsammans med ett läkarutlåtande som klarlägger rehabiliteringsbehovet<br />
lämnas till försäkringskassan. Dessa handlingar utgör underlag för rehabiliteringsutredningen. Om<br />
inte läkarutlåtandet är komplett, återsänder försäkringskassan det till den sjukskrivne som själv får ta<br />
kontakt med läkare för komplettering.<br />
Prefekt/enhetschef svarar för att en rehabiliteringsutredning upprättas. I utredningen deltar den<br />
sjukskrivne och närmaste chef. Den skickas till försäkringskassan och en kopia till<br />
personalavdelningen. Hjälp med utredningen kan erhållas från personalavdelningen,<br />
företagshälsovården och/eller försäkringskassan.<br />
efter 8 veckor.....<br />
Rehabiliteringsutredningen skall vara klar och insänd till försäkringskassan. Om fortsatt<br />
rehabiliteringsbehov finns, ansvarar prefekt/enhetschef för att en rehabiliteringsplan upprättas. För<br />
detta arbete ska en rehabiliteringsgrupp bildas i vilken internkonsult <strong>vid</strong> personalavdelningen kan<br />
vara sammankallande. Förutom närmaste chef och den anställde själv kan försäkringskassan,<br />
företagshälsovården och/eller facklig organisation, om den anställde själv så vill, medverka.