Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
enlärig och sträng. Dessutom var det samerna som enligt laestadianismen var det utvalda<br />
folket. 84<br />
Finns det i Lars Levi Laestadius predikostil svar på hur laestadianismen kunde växa sig<br />
<strong>stark</strong>?<br />
Laestadius största fördel var att han kunde tala olika samiska dialekter samt finska, han kände<br />
också till den samiska mentaliteten och han kände till samernas mytologi eftersom allt detta<br />
varit en del i hans uppfostran. Under sin tjänstgöring som präst och visitator krävde han inte<br />
att samerna skulle komma till kyrkan utan besökte dem i deras hem istället. Hans<br />
Kåtatjänstgöring finns omnämnd i flera böcker om honom. Han lärde sig med tiden minst tre<br />
samiska språk- eller dialekter. 85 Under hans första tjänstgöringstid som sträckte sig mellan<br />
1825 och 1844 upptogs hans tid av hans stora passion botaniken, han studerade även samisk<br />
mytologi. Efter hans personliga omvändelse slutade han med alla tidigare intressen och<br />
ägnade sig istället helt åt väckelse<strong>rörelse</strong>n. Men han hade nytta av sina kunskaper i mytologi<br />
och byggde stora delar av sina predikningar med motiv ur den samiska mytologin 86 :<br />
”Hans predikningar var fyllda av målande liknelser från samernas liv som de kunde förstå. Han<br />
predikade om en Gud som brydde sig om hur folket hade det. Han gick hårt åt präster och<br />
handelsmän som skodde sig på andras bekostnad. Fler och fler samer kom till kyrkan.<br />
Det blev liv och <strong>rörelse</strong> i kyrkan med syndabekännelser, gråt och böner om förlåtelse (inom<br />
laestadianismen kallat liikutuksia, en slags extas).” 87<br />
Det räcker inte med att prata om innehållet i hans predikningar. Han hade också förmågan att<br />
anpassa sig till församlingsmedlemmarnas nivå och använde sig av ett språk och en vokabulär<br />
som inte var vanligt för en präst. De som ifrågasatte hans språkbruk fick svaret ”då en obygd<br />
skall odlas, krävs det grova verktyg” 88 . LL Laestadius skrämde i början bort folk från kyrkan<br />
men de som inte skrämdes började tänka och ta emot budskapet. Hos dem tändes ett behov att<br />
få mer vägledning i sitt andliga sökande och de sökte upp prästen i hans hem där de kunde<br />
ställa frågor och söka vägledning och stöd av sin präst. På det viset bildades den första<br />
laestadianska församlingen, en församling i församlingen. LL Laestadius var unik i sitt sätt<br />
att predika och fånga sin församling, han kom i rätt tid och han sökte upp sina<br />
församlingsmedlemmar. Det viktigaste var att de som tog del i hans predikningar inte var<br />
84<br />
Pentikäinen s.245<br />
85<br />
De samiska dialekterna skiljde sig så mycket från varandra att de lika gärna kunde vara helt olika språk.<br />
86<br />
Pentikäinen s.47<br />
87<br />
http://www.samer.se/servlet/GetDoc?meta_id=1208 060410<br />
88 Boreman s.46<br />
26