Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
Laestadianismen - En stark rörelse i Norden - Riekkis
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
uttrycket: ”dina synder är förlåtna i Jesu namn och försoningsblod” 68 . Vägen gick via<br />
apostlarna Petrus och Paulus via Martin Luther till LL Laestadius. Den som ”förlöste” LL<br />
Laestadius in i den nya läran var ”Lapplands Maria” som genom sin bikt öppnade Lars Levi<br />
Laestadius ögon.<br />
Det Juha Pentikäinen beskriver som det viktigaste i omständigheterna kring LL Laestadius<br />
pånyttfödelse är att han behövde en samisk kvinna som sin andliga moder, han menar också<br />
att det är anmärkningsvärt om omvändelsen fick så stor betydelse. I verkligheten hette<br />
”Maria” någonting annat, att hon kallades Maria är förknippat med bibelns berättelser där<br />
Maria finns i minst fyra bibliska figurer: Jungfru Maria, Maria från Magdala, Maria från<br />
Betania samt den syndiga kvinnan. 69 <strong>En</strong>ligt Pentikäinen råder det ingen tvekan om att ett möte<br />
har inträffat mellan Laestadius och en samisk kvinna i Åsele men kvinnans namn var inte<br />
Maria. Vad myten betonar är den samiska identiteten i urlaestadianismen och skall enligt<br />
Pentikäinen förklara väckelsens framgångar bland samerna 70 .<br />
Anledningen till att LL Laestadius budskap fick sådana framgångar berodde förmodligen till<br />
stor del på hur budskapet levererades. LL Laestadius gjorde sina predikningar påtagliga och<br />
begripliga genom sin förmåga att levandegöra det abstrakta. Han använde sig av en bra<br />
retorikers alla verktyg och kunde tack vare sina kunskaper i den samiska mytologin använda<br />
sig av liknelser som församlingsmedlemmarna kunde relatera till, bland annat tog han<br />
samernas ”gufihtar” som var en hjälpare i positiv bemärkelse och förvandlade denne till den<br />
kristna traditionens berättelse om Adam och Evas gömda barn som tvärtemot gufhitar var en<br />
negativ kraft. Detta fungerade eftersom åhörarna lyssnade på begreppen och tog därför lättare<br />
in budskapet. 71<br />
<strong>En</strong>ligt Juha Pentikäinen var LL Laestadius ”homo religiös”, det vill säga, han trodde på den<br />
övernaturliga världen, han sägs också upplevt den på samiskt vis 72 . Ett retoriskt grepp LL<br />
Laestadius använde sig av var upprepningar av samma ämne: ”växen, växen vinträdets skott!<br />
I fruktbärande grenar! Växen, växen i röda vinbär!”. 73 Han gav eftertryck åt sitt budskap<br />
genom allegorier, liknelser och uttryck. Laestadius byggde upp predikningarna efter samma<br />
68<br />
Pentikäinen s. 245<br />
69<br />
Pentikäinen s. 248<br />
70<br />
Ibid.<br />
71<br />
Ibid.<br />
72<br />
Pentikäinen s. 241<br />
73<br />
Boreman s. 95<br />
20