Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
Spektrum Biologi –Testa Dig Själv Facit <strong>kap</strong>itel <strong>12</strong>-<strong>15</strong><br />
TESTA DIG SJÄLV <strong>12</strong>.1<br />
1 Den reaktion som innebär att cellen producerar energi kallas förbränning eller cellandning.<br />
2 För att cellen ska kunna producera energi behöver den druvsocker och syre.<br />
3 Muskelceller, blodceller, benceller, hjärnceller, hjärtceller, lungceller, njurceller och leverceller är<br />
exempel <strong>på</strong> olika typer av celler.<br />
4 Normala celler delar sig bara så ofta som behövs för att ersätta de celler som dör. Det typiska för<br />
cancerceller är att de tappar kontrollen över sin <strong>till</strong>växt och inte kan sluta att dela sig.<br />
5 Cellmembranet skyddar cellens inre delar och är cellens kontakt med omgivningen. Genom<br />
cellmembranet kan olika ämnen strömma in och ut.<br />
6 Cellens avfall tas om hand av speciella ”reningsverk”, lysosomer, och kan sedan transporteras ut ur<br />
cellen.<br />
7 En vävnad består av en grupp celler av samma sort. Olika vävnaderna bygger <strong>till</strong>sammans upp olika<br />
organ, exempelvis hjärta eller hjärna.<br />
8 Arvsanlagen i cellkärnan bestämmer vilka proteiner som cellen ska <strong>till</strong>verka. Proteinerna <strong>till</strong>verkas i<br />
cellens proteinfabriker, ribosomerna.<br />
Man kan minska risken att drabbas av cancer i framtiden genom att leva hälsosamt, inte sola för<br />
mycket, undvika gifter och inte röka.<br />
TESTA DIG SJÄLV <strong>12</strong>.2<br />
1 Flera organ som samarbetar kallas ett organsystem.<br />
2 Cellerna kan ”prata” med varandra genom att skicka ut signalämnen som <strong>på</strong>verkar speciella<br />
mottagare som finns <strong>på</strong> andra cellers yta. Informationen förs sedan vidare in <strong>till</strong> cellkärnan, där det<br />
bestäms hur cellen ska reagera <strong>på</strong> meddelandet.<br />
3 Genom andningsorganen kan vi ta upp syre och avge koldioxid. Matspjälkningsorganen sönderdelar<br />
maten så att blodet kan ta upp och transportera näringsämnen <strong>till</strong> kroppens alla celler.<br />
Cirkulationsorganen transporterar olika ämnen <strong>till</strong> och från cellerna. Immunförsvaret bekämpar bland<br />
annat bakterier och virus som kan orsaka sjukdomar.<br />
4 Celler samarbetar bland annat genom att skicka elektriska signaler och meddelanden <strong>till</strong> varandra<br />
genom nerver och med hormoner i blodet<br />
5 Buds<strong>kap</strong>en mellan cellerna kan innehålla olika sorters information. När du börjar springa får<br />
musklerna, hjärtat och lungorna arbeta hårdare. Då får bland annat magen och tarmarna minska sin<br />
aktivitet.<br />
När man äter är många organ och organsystem inkopplade bland annat bildas saliv i munnen,<br />
musklerna i svalget för ned maten i magsäcken och mera blod förs <strong>till</strong> magen och tarmarna.<br />
1
TESTA DIG SJÄLV 13.1<br />
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
1 Kolhydrater, fett och proteiner är de viktigaste näringsämnena i maten. Viktiga är också vitaminer<br />
och mineralämnen.<br />
2 Matspjälkning innebär att maten sönderdelas <strong>till</strong> mindre delar som cellerna kan använda.<br />
3 Enzymer klipper itu stora molekyler <strong>till</strong> mindre.<br />
4 Näringsämnena från maten sugs upp av tunntarmens tarmludd.<br />
5 Magsaften innehåller saltsyra som dödar bakterier och enzymet pepsin som sönderdelar proteiner.<br />
6 Bukspott innehåller enzymer som sönderdelar kolhydrater, proteiner och fetter. I bukspott finns också<br />
ämnen som gör saften från magen mindre sur. Gallan sönderdelar fett i mindre bitar.<br />
7 Det mesta vattnet sugs upp i tjocktarmen.<br />
8 Maten tuggas i munnen och sväljs ned genom matstrupen <strong>till</strong> magsäcken. Sedan fortsätter den genom<br />
tolvfingertarmen <strong>till</strong> tunntarmen. Tunntarmen övergår sedan <strong>till</strong> tjocktarmen som avslutas med<br />
ändtarmen och anus.<br />
9 Tunntarmens yta är veckad och försedd med tarmludd. Det gör att ytan som kan suga upp näring blir<br />
stor.<br />
10 Kolhydrater bryts ner i bland annat munnen och tolvfingertarmen. I tunntarmen sönderdelas de<br />
slutligen <strong>till</strong> druvsocker. Proteiner sönderdelas i mindre delar i magsäcken och i tolvfingertarmen och<br />
vidare <strong>till</strong> aminosyror i tunntarmen. Fetter sönderdelas <strong>till</strong> glycerol och fettsyror i tolvfingertarmen.<br />
TESTA DIG SJÄLV 13.2<br />
1 Druvsocker kan lagras som glykogen i levern och musklerna.<br />
2 Fetter är energirika och kan användas som bränsle i cellerna. Fett kan också lagras under huden och<br />
runt inre organ och skyddar därmed mot kyla och stötar. Dessutom behövs fetter för att cellen ska<br />
kunna <strong>till</strong>verka vissa ämnen som kroppen behöver och för att exempelvis nerverna ska fungera<br />
normalt. De behövs även för hjärnans uppbyggnad.<br />
3 Proteiner har många olika uppgifter. En del används som byggmaterial i cellerna, andra transporterar<br />
olika ämnen i kroppen. Många proteiner är enzymer som behövs för att kemiska reaktioner ska<br />
fungerar normalt. Muskelceller innehåller ett speciellt protein som kan dra ihop sig.<br />
4 A-, B-, C-, D-, E-, och K-vitaminer är viktiga vitaminer. Järn, zink, koppar, mangan, krom och selen<br />
är exempel <strong>på</strong> mineralämnen.<br />
5 Man skiljer mellan mättat, omättat och fleromättat fett. Mättat fett anses vara skadligt för blodkärlen<br />
och bidra <strong>till</strong> inlagring av fett och <strong>på</strong> lång sikt åderförkalkning. Fleromättat fett anses nyttigare för<br />
hjärtat och blodkärlen, men man tror att omättat fett är allra bäst för hälsan. Omättat fett finns bland<br />
annat i olivolja och rapsolja och anses motverka åderförkalkning och därmed hjärt- och<br />
kärlsjukdomar.<br />
6 Med tomma kalorier menas sötsaker som ger mycket energi, men som inte innehåller just några andra<br />
näringsämnen än socker och fett. Godis, chips, choklad, glass, läsk och bakelser är exempel <strong>på</strong><br />
sådana ”tomma kalorier”.<br />
2
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
7 Långsamma kolhydrater finns i t ex bröd, potatis och pasta och sönderdelas långsamt, steg för steg,<br />
<strong>till</strong> druvsocker. Snabba kolhydrater finns i t ex godis och russin och omvandlas snabbt <strong>till</strong><br />
druvsocker. Långsamma kolhydrater är nyttigare för kroppen än snabba eftersom de kan lagras i<br />
kroppen och ger en jämnare <strong>till</strong>försel av druvsocker <strong>till</strong> blodet. De livsmedel som är rika <strong>på</strong><br />
långsamma kolhydrater innehåller dessutom som regel många andra värdefulla näringsämnen, medan<br />
de som ger snabba kolhydrater nästan enbart innehåller socker. Idrottare kan utnyttja detta beroende<br />
<strong>på</strong> vilken träning de ska göra.<br />
TESTA DIG SJÄLV 13.3<br />
1 Hål i tänderna kan motverkas med tandborstning, fluorsköljning och om vi undviker att äta sötsaker<br />
mellan måltiderna.<br />
2 Halsbränna är smärtor som beror <strong>på</strong> att det läcker upp sur magsaft i matstrupen.<br />
3 Behandling med penicillin och andra antibiotika gör att även nyttiga tarmbakterier slås ut. Då<br />
förändras balansen mellan olika bakterier i tarmen så att man kan få diarré.<br />
4 Magont och illamående kan bero <strong>på</strong> att man ätit något olämpligt som magen vill bli av med. Olika<br />
virus och bakterier kan orsaka magsjuka. Ibland beror magont <strong>på</strong> att man är orolig eller stressad, och<br />
<strong>på</strong> att magsäckens slemhinna är irriterad, <strong>till</strong> exempel av tobaksrökning eller alkohol. Hos vuxna kan<br />
sjukdomar som magsår orsaka magont.<br />
5 När vi reser utomlands kommer vi i kontakt med nya bakterier som vi inte är vana vid. Då kan magen<br />
och tarmarna råka i obalans så att vi får diarré.<br />
6 De som drabbas av anorexia, självsvält, blir sjukligt fixerade vid kroppsvikten och upplever sig som<br />
tjocka trots att de är smala och väger onormalt lite. Bulimia, hetsätning, innebär bland annat att den<br />
sjuke periodvis vräker i sig stora mängder mat och sedan kräks upp den.<br />
Vid blindtarmsinflammation brukar det först göra ont mitt i magen. Sedan flyttar sig smärtan ofta ner<br />
<strong>till</strong> höger i buken. Gallstenar kan bidas av salter i gallblåsan och kan orsaka smärta. Tarmvred<br />
orsakas av stopp av matens passage genom tarmen och kan ha olika orsaker.<br />
TESTA DIG SJÄLV 13.4<br />
1 Näshålan, luftstrupen, luftrören och lungorna är våra andningsorgan.<br />
2 Den stora muskel vi andas med kallas mellangärdet, diafragma.<br />
3 I lungblåsorna sker utbytet av syre och koldioxid. Syre från den inandade luften tas upp av blodet<br />
från lungblåsorna. Koldioxid från det syrefattiga blodet förs <strong>till</strong> lungblåsorna och andas sedan ut.<br />
4 Vårt tal uppstår i struphuvudet där stämbanden sitter. När stämbanden spänns och luft strömmar förbi<br />
börjar de vibrera och ljud bildas.<br />
5 När mellangärdet (diafragman) dras ihop och rör sig nedåt utvidgas lungorna och luft sugs in. Vi<br />
andas in. När vi andas ut slappnar musklerna i mellangärdet av. Då höjs mellangärdet och luft pressas<br />
ut ur lungorna.<br />
3
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
6 Encelliga organismer tar upp syre direkt genom sitt cellmembran. Maskar andas direkt genom huden.<br />
Insekter har särskilda andningsrör i bakkroppen. Fiskar andas med gälar. Fåglars andningsorgan<br />
består bland annat av lungor och luftsäckar. Delfiner har lungor och tar in luften genom ett<br />
andningshål <strong>på</strong> huvudet.<br />
Om man har stor lungvolym kan man bli en bra långdistanslöpare eller skidåkare. Lungvolymen kan<br />
mätas med en spirometer eller med en vattenfylld, litermärkt plastdunk nedsänkt i vatten som man<br />
blåser in luft i genom en slang,<br />
TESTA DIG SJÄLV 13.5<br />
1 Näsans slemhinna renar den luft vi andas in från olika partiklar. Blodkärl i näsan värmer upp luften<br />
och slemkörtlar fuktar den.<br />
2 Flimmerhåren rengör luftrören genom att transportera upp slem, partiklar och föroreningar <strong>till</strong><br />
svalget.<br />
3 Struplocket ska förhindra att mat hamnar i luftstrupen. När vi sväljer fälls struplocket ner och täpper<br />
<strong>till</strong> luftstrupen. När vi andas är det öppet.<br />
4 Förkylningar orsakas oftast av olika virus.<br />
5 Rökning skadar luftrören och lungorna <strong>på</strong> många sätt. Tobaksröken förlamar flimmerhåren så att<br />
rengöringen av luftrören blir mindre effektiv. Då får man lättare hosta och infektioner. Röken<br />
innehåller också många cancerframkallande ämnen som bland annat kan leda <strong>till</strong> lungcancer.<br />
Dessutom kan tobaksrökning orsaka flera andra lungsjukdomar.<br />
6 Bihåleinflammation är en infektion i ansiktsskelettets luftfyllda hålrum, bihålorna.<br />
7 Astma orsakar kramp och inflammation i de små luftrören. Slemhinnan svullnar och det bildas mer<br />
slem än normalt i luftrören. Allt detta gör att det blir svårt att andas.<br />
Genom information.<br />
TESTA DIG SJÄLV 14.1<br />
1 De blodkärl som för blod från hjärtat kallas artärer och de blodkärl som för blod <strong>till</strong> hjärtat kallas<br />
vener.<br />
2 De små blodkärl som cellerna kan ta upp olika ämnen ifrån kallas <strong>kap</strong>illärer.<br />
3 Hjärtats fyra hålrum kallas höger förmak, höger kammare, vänster förmak och vänster kammare.<br />
4 Kranskärlen förser hjärtmuskelcellerna med syre och näring så att hjärtat orkar arbeta.<br />
5 Det lilla kretsloppet går mellan höger hjärthalva, <strong>till</strong> lungorna och sedan <strong>till</strong> vänster hjärthalva. Det<br />
stora kretsloppet går från vänster hjärthalva, <strong>till</strong> kroppens övriga organ och celler och sedan <strong>till</strong> höger<br />
hjärthalva.<br />
6 Hjärtat kan kallas en dubbelpump eftersom vänster och höger hjärthalva arbetar samtidigt. När<br />
vänster kammare pumpar ut blodet i aorta, det vill säga stora kretsloppet, pumpar samtidigt höger<br />
kammare ut blodet <strong>till</strong> lungorna, lilla kretsloppet.<br />
4
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
7 När benmusklerna dras samman trycks de stora venerna ihop och driver blodet up<strong>på</strong>t, <strong>till</strong> hjärtat.<br />
Detta kallas för muskelpumpen. I venerna finns fickklaffar som hindrar blodet att rinna baklänges.<br />
8 I vila går cirka 25 % av blodflödet <strong>till</strong> tarmarna, 20 % <strong>till</strong> njurarna och <strong>15</strong> % <strong>till</strong> hjärnan. När vi <strong>till</strong><br />
exempel har ätit omfördelas blodflödet så att en större andel går <strong>till</strong> tarmarna, och när vi tänker<br />
intensivt får hjärnan mer blod. När vi idrottar går mycket mer blod <strong>till</strong> musklerna än när vi vilar.<br />
9 Om vi står s<strong>till</strong>a för länge kan vi svimma om hjärnan får för lite blod och syre.<br />
Kondition är ett mått <strong>på</strong> hur länge våra muskler orkar arbeta. Det beror <strong>på</strong> många faktorer. Hjärtats<br />
muskelstyrka, slagvolym och hur snabbt det kan slå <strong>på</strong> verkar konditionen. Den avgörs också av<br />
mängden röda blodkroppar och hemoglobin i blodet. Mer hemoglobin kan transportera mer syre.<br />
Lungvolymen spelar i sin tur roll för hur mycket syre som kan tas upp <strong>till</strong> blodet från lungorna.<br />
Träning gör dessutom att musklerna kan ta upp mer syre från blodet. Vid träning bildas fler<br />
energiverk (mitokondrier) i musklerna som kan använda syre för sin förbränning och<br />
energifrigörande. Om vi har skador i olika organ i kroppen <strong>på</strong>verkar det vår kondition.<br />
TESTA DIG SJÄLV 14.2<br />
1 I människokroppen finns mellan fyra och sex liter blod.<br />
2 I blodplasman finns bland annat proteiner, salter, druvsocker och olika hormoner.<br />
3 Alla blodkroppar bildas i den röda benmärgen, i skelettbenens mjuka inre del.<br />
4 Hemoglobin är ett protein som finns i de röda blodkropparna. Hemoglobin innehåller järn och kan ta<br />
upp och transportera syre <strong>till</strong> kroppens celler.<br />
5 Röda blodkroppar transporterar syre <strong>till</strong> kroppens celler. Vita blodkroppar deltar i kroppens<br />
immunförsvar. Blodplättar är vikiga för att blodet ska kunna levra sig och läka sår.<br />
6 Om man får ett litet sår så att det blöder drar det skadade blodkärlet ihop sig och blodplättarna bildar<br />
en plugg som tätar läckan. En mängd ämnen i blodet, bland annat fibrin, bildar ett fint nätverk där<br />
röda blodkroppar fastnar. Allt medverkar <strong>till</strong> att blodet levrar sig, koagulerar.<br />
7 Immunförsvaret består bland annat av vita blodkroppar, benmärgen, mjälten, lymfkörtlarna och<br />
lymfkärlen.<br />
8 De vita blodkropparna har olika uppgifter och kan signalera och ”ge order” <strong>till</strong> varandra. Ätarceller<br />
kan bland annat äta upp bakterier. De hjälper också T-cellerna att känna igen och attackera<br />
främmande inkräktare. T-cellerna kan i sin tur ge B-cellerna order att <strong>till</strong>verka stora mängder<br />
antikroppar som angriper <strong>till</strong> exempel bakterier.<br />
9 Att vara immun mot en virus- eller bakteriesjukdom innebär att man en tid framöver är skyddad mot<br />
samma sorts sjukdom. Det beror <strong>på</strong> att vissa av immunförsvarets T- och B-celler kan minnas de<br />
infektioner vi haft och därför snabbt kan gå <strong>till</strong> motattack om vi <strong>på</strong> nytt utsätts för samma smittämne.<br />
Om man <strong>till</strong> exempel vaccinerats mot röda hund eller tidigare haft sjukdomen så får man den inte<br />
igen.<br />
10 HIV-viruset förstör T-hjälparcellerna som är viktiga för att samordna immunförsvaret. Aids-sjuka får<br />
därför mycket dåligt immunförsvar och blir känsliga för alla sorters infektioner.<br />
En bild <strong>på</strong> hur blod kan överföras mellan människor finns <strong>på</strong> sidan 285 i grundboken. Mer<br />
information kan sökas i en uppslagsbok eller <strong>på</strong> Internet.<br />
5
TESTA DIG SJÄLV 14.3<br />
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
1 Med EKG undersöker man hjärtats elektriska aktivitet.<br />
2 Med stetoskop kan läkaren höra hur hjärtats klaffar fungerar. Blåsljud kan bero <strong>på</strong> olika fel <strong>på</strong> någon<br />
av hjärtats klaffar.<br />
3 Ett vanligt blodprov är sänkan, som kan vara för hög vid många olika sjukdomar, <strong>till</strong> exempel<br />
infektioner. Blodvärdet är ett mått <strong>på</strong> mängden hemoglobin (Hb) och är för lågt vid exempelvis<br />
anemi. Vid diabetes är blodsockervärdet för högt.<br />
4 Högt blodtryck bör behandlas eftersom det <strong>på</strong> sikt kan skada blodkärlen och hjärtat.<br />
5 Blodcancer innebär att de vita blodkropparna har blivit för många.<br />
6 Åderförkalkning innebär att först fett och sedan även kalk lagras in i blodkärlens väggar. Det gör att<br />
blodkärlen blir trånga och sköra, och risken för hjärt- och kärlsjukdomar ökar.<br />
7 Vid hjärtinfarkt blir ett av hjärtats kranskärl helt <strong>till</strong>täppt av en blodpropp. En del av hjärtmuskeln<br />
dör då <strong>på</strong> grund av syrebrist. Hjärtinfarkt kan orsaka svåra bröstsmärtor och drabbar nästan bara äldre<br />
människor.<br />
8 Om man har en infektion i kroppen och anstränger sig hårt ökar risken för att man ska drabbas av<br />
hjärtmuskelinflammation. Man ska därför aldrig idrotta när man är förkyld eller har feber.<br />
9 Allergisk chock kan drabba personer som är kraftigt överkänsliga mot något ämne. Om de får i sig<br />
det ämnet vidgas blodkärlen kraftigt och blodtrycket sjunker snabbt. Det kan vara livshotande och<br />
måste snabbt behandlas.<br />
10 Hjärnblödning och hjärninfarkt kallas slaganfall eller stroke och leder <strong>till</strong> att en viss del av hjärnan<br />
allvarligt skadas. Följderna beror <strong>på</strong> vilket område av hjärnan som drabbas. Vanliga symtom efter<br />
hjärnblödning och hjärninfarkt är talsvårigheter och olika förlamningar.<br />
Fet mat och rökning gör att man lättare blir åderförkalkad. Beroende <strong>på</strong> vilka blodkärl som blir<br />
förkalkade blir effekterna olika.<br />
TESTA DIG SJÄLV 14.4<br />
1 Njurarnas viktigaste uppgifter är att rena blodet från avfallsämnen och reglera mängden av salt och<br />
vätska i kroppen.<br />
2 Urinvägsinfektioner, njursjukdomar och diabetes är exempel <strong>på</strong> sjukdomar som kan upptäckas med<br />
hjälp av urinprov.<br />
3 Glykogen, vissa vitaminer och järn är exempel <strong>på</strong> näringsämnen som kan lagras i levern.<br />
4 I njuren filtreras blodet så att avfall och överskott av vatten tas bort. Det bildar urinen, som samlas i<br />
urinledaren och urinblåsan och kissas ut.<br />
5 Det som filtreras bort i njuren är avfall och överskott av vatten och andra ämnen. Blodkroppar,<br />
proteiner och socker stannar kvar i blodbanan, eftersom kroppen behöver dessa ämnen.<br />
6 Levern kan omvandla skadliga ämnen, <strong>till</strong> exempel olika gifter och alkohol, <strong>till</strong> mindre farliga ämnen.<br />
Via gallan kan levern också tömma ut ämnen i tarmen så att de försvinner ut med avföringen.<br />
6
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
7 Om det finns överskott av vätska i kroppen ser njurarna <strong>till</strong> att det kissas ut. När kroppen däremot har<br />
vätskebrist sparar njurarna <strong>på</strong> vätska och urinen blir då mer koncentrerad. Om blodtrycket <strong>till</strong><br />
exempel blir för lågt släpper njurarna ut mindre urin. Då blir det mer vätska kvar i blodet och<br />
blodtrycket höjs.<br />
8 Bild och text finns i fördjupningsrutan <strong>på</strong> sidan 290 i grundboken.<br />
Sjukdomar i levern och gallvägarna, eller virus kan ge gulsot. Läs mer om gulsot i en uppslagsbok<br />
eller sök <strong>på</strong> Internet.<br />
TESTA DIG SJÄLV <strong>15</strong>.1<br />
1 Hudens tre lager är överhuden, läderhuden och underhuden.<br />
2 Det mesta av vårt fett lagras i underhuden.<br />
3 Hår består av döda celler.<br />
4 Pigmentcellerna skyddar oss mot strålning från solen.<br />
5 Tobaksrökning gör att huden åldras snabbare och blir rynkig.<br />
6 När vår kropp blir varm börjar vi svettas. När svetten avdunstar kyls huden av och sänker<br />
kroppstemperaturen. Blodkärlen i huden vidgas också så att mer värme kan passera från blodet ut<br />
genom huden. När det är kallt drar hudens blodkärl istället ihop sig för att minska värmeförlusterna<br />
från blodet. Dessutom reser sig håren <strong>på</strong> huden så att ett isolerande luftskikt bildas.<br />
7 Malignt melanom är den allvarligaste formen av hudcancer. För mycket solande ökar risken för<br />
hudcancer.<br />
8 Överhuden skyddar mot stötar och hindrar mikroorganismer och kemikalier från att komma in i<br />
kroppen. I läderhuden bildas svett, som kan kyla av huden, och talg, som gör huden mjuk och smidig.<br />
I underhuden lagras fett, som skyddar mot stötar och kyla.<br />
9 Tack vare dessa mönster, fingeravtryck, kan vi få ett bra, fuktat grepp. På upphöjningarna finns<br />
svettporer som håller huden fuktig.<br />
TESTA DIG SJÄLV <strong>15</strong>.2<br />
1 Skelettet ger kroppen stadga och skyddar våra inre organ och ger fäste för musklerna. I skelettets<br />
benmärg bildas våra blodkroppar.<br />
2 Kulleder, gångjärnsleder och vridleder är olika typer av leder i kroppen.<br />
3 De röda och vita blodkropparna bildas i den röda benmärgen.<br />
4 Skelettbenens yttre är hårt och starkt medan den inre delen är mjuk och porös. Den porösa delen<br />
byggs upp av benbalkar och luftrum. På så sätt blir skelettet både starkt och lätt.<br />
5 I benhinnan finns nerver som känner av stötar mot benet och blodkärl som försörjer benets inre med<br />
näring.<br />
7
Spektrum Biologi, 3:e upplagan 2006, © Liber AB. Facit <strong>till</strong> Testa Dig Själv <strong>frågor</strong>.<br />
6 Diskarna i ryggen är små elastiska skivor mellan ryggkotorna som jämnar ut trycket och gör det<br />
möjligt att böja och vrida ryggen. Diskbråck innebär att en disk går sönder och att en del av den<br />
tränger ut och kan trycka <strong>på</strong> en nerv som leder <strong>till</strong> smärta.<br />
7 När benceller dör ersätts de av nya. Det finns både celler som bygger upp och celler som bryter ned<br />
ben. På så sätt förnyas ständigt skelettet.<br />
8 Ledbrosket skyddar ledytorna och gör att de kan glida mot varandra. Ledvätskan fungerar som<br />
smörjmedel. Ledband eller ligament är starka band runt lederna som håller ihop benen. Se figur sidan<br />
304 i grundboken och sidan 161 i lightboken.<br />
9 Bild <strong>på</strong> skelettet finns <strong>på</strong> sidan 302 i grundboken och <strong>på</strong> sidan 160 i lightboken.<br />
TESTA DIG SJÄLV <strong>15</strong>.3<br />
1 De tre olika typer av muskler som finns i kroppen är skelettmuskler, glatta muskler och<br />
hjärtmuskulatur.<br />
2 Skelettmusklerna kan vi styra med vår vilja. Glatta muskler och hjärtmuskulaturen fungerar<br />
oberoende av viljan.<br />
3 Att vi får mjölksyra i musklerna när vi tränar hårt beror <strong>på</strong> att det då uppstår syrebrist i<br />
muskelcellerna. Den normala förbränningen i cellerna klarar då inte av att producera så mycket<br />
energi som behövs. Då måste energin i druvsockret frigöras utan hjälp av syre, och då bildas<br />
mjölksyra.<br />
4 När biceps dras ihop för att böja armen slappnar triceps av. När triceps dras ihop för att sträcka<br />
armen slappnar biceps av.<br />
5 När vi tränar blir musklerna bättre <strong>på</strong> att ta upp syret från blodet. Det bildas bland annat fler<br />
energiverk, mitokondrier, i muskelcellerna. Det gör att konditionen förbättras.<br />
6 Träningsvärk kan bero <strong>på</strong> att små muskelfibrer skadats och <strong>på</strong> att det bildats mycket mjölksyra.<br />
Träningsvärk kan motverkas genom ordentlig uppvärmning och med stretching efter träningen.<br />
7 Snabba muskelfibrer kan dra ihop sig mycket snabbt men orkar inte arbeta så länge. Långsamma<br />
muskelfibrer drar ihop sig långsammare men är i gengäld mer uthålliga.<br />
8 Fakta och bilder finns <strong>på</strong> sidorna 309 i grundboken.<br />
8