PDF 3,4 MB - Skogsbruket
PDF 3,4 MB - Skogsbruket
PDF 3,4 MB - Skogsbruket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
Obunden specialtidning för skOgsägare i finlands svenskbygd<br />
nr 12 2007. ÅrgÅng 77<br />
4<br />
allemansrätten sätter regler för hästar, fyrhjulingar<br />
Och snöskOtrar<br />
frÅgan Om körning pÅ skOgsbilvägar är kOmplicerad.<br />
7<br />
10<br />
12<br />
18<br />
20<br />
22<br />
24<br />
28<br />
fyrhjulingar lämpar sig OcksÅ för skOgsbruket<br />
användningsOmrÅdena varierar frÅn utkörning av virke till<br />
transpOrt av ved Och plantOr.<br />
förädlingen av grOvt virke börjar med brunnsröjning<br />
sOfia stOrsjö i petalax sköter plantskOgsvÅrden själv.<br />
vÅra stOra plantbOlag kämpar med ekOnOmiska prOblem<br />
finska plantOr har gÅtt Åt i spÅren efter de svenska stOrmarna.<br />
hälsa, kärlek Och ekOnOmi<br />
placering kräver kOmprOmisser, inget alternativ har hög avkastning,<br />
lÅg risk Och inga skatter.<br />
läcker nyÅrsmeny efter arbetsamt År<br />
inspiratiOn med trattkantareller, örtgallette Och saltimbOcca<br />
pÅ älg.<br />
ung företagsamhet i kOrshOlms högstadium<br />
byggsatser, fÅgelhOlkar Och kOrköppnare har högsäsOng inför<br />
julen.<br />
över en halv miljOn julgranar säljs varje År i finland<br />
den kOmmersiella julgransOdlingen började pÅ 1960-talet.<br />
slutspurt för älgjakten<br />
älgjägarnas kunskaper behövs OcksÅ för Omhändertagande av<br />
trafikskadat vilt.<br />
pÅ Omslaget: i finland finns mer än 100 000 snöskOtrar.<br />
fOtO: pOlaris
<strong>Skogsbruket</strong><br />
www.skogsbruket.fi<br />
ISSN 0037–6434<br />
Utgivare<br />
Föreningen för Skogskultur rf<br />
Redaktion<br />
Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors<br />
tfn 020 772 9000<br />
fax 020 772 9008<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Chefredaktör<br />
Klaus Yrjönen<br />
tfn 020 772 9186<br />
klaus.yrjonen@tapio.fi<br />
Redaktionssekreterare<br />
Maria Lindén<br />
tfn 020 772 9192<br />
maria.linden@tapio.fi<br />
Redaktör<br />
Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn 020 772 9059<br />
gerd.mattsson-turku@tapio.fi<br />
Medarbetare<br />
Anne Manner<br />
tfn 050 560 6639<br />
Christian Hildén<br />
tfn 050 571 8115<br />
christian.hilden@kolumbus.fi<br />
Bjarne Andersson<br />
tfn 044 782 7502<br />
Annonser:<br />
Oy Adving Ab, Ingmar Qvist<br />
tfn 09 221 3246<br />
fax 09 221 3425<br />
ingmar.qvist@elisanet.fi<br />
Adressförändringar och<br />
prenumerationer<br />
Marianne Grundström<br />
tfn 020 772 9032<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s helårsprenumeration<br />
(11 nummer)<br />
36 € i Finland<br />
340 SEK i Sverige<br />
43 € övriga länder.<br />
Tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s halvårsprenumeration<br />
(6 nummer)<br />
22 € i Finland<br />
210 SEK i Sverige<br />
26 € övriga länder.<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren, Ekenäs Tryckeri Ab<br />
Tryckeri<br />
Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs 2007<br />
Ledaren 14.1 . 007<br />
Konkreta besked om<br />
Metso II behövs<br />
Programmet för biodiversitet i södra Finlands skogar (METSO) som har inkluderat<br />
frivilliga metoder för att trygga den biologiska mångfalden har nu avslutats.<br />
METSO har omfattat både inventering och restaurering av befintliga skyddsområden<br />
samt utveckling och försök med metoder för att bevara mångfalden i<br />
ekonomiskogar. Erfarenheterna av det femåriga programmet är mycket positiva.<br />
Handeln med naturvärden har väckt intresse bland skogsägarna och har blivit<br />
en succé. Att bygga på skogsägarnas frivillighet är ett nytänkande som har ändrat<br />
attityderna inom skogsbruket. Resultaten är intressanta också i ett internationellt<br />
perspektiv. Sverige har ambitiösa mål för frivilliga avsättningar av skog<br />
och METSO har väckt stort intresse bland svenska skogsägarorganisationer. Det<br />
finns ett bra underlag för gemensamma utvecklingsinsatser med Sverige och<br />
också med de andra nordiska länderna.<br />
Två arbetsgrupper bereder fortsättning till METSO, s.k. METSO II för perioden<br />
2008–2016. Målet med METSO II är att ta i bruk de mest framgångsrika metoderna<br />
och utvidga verksamheten till hela södra Finland. Beredningen är på<br />
slutrakan och statsrådet ska fatta beslut om programmet och dess finansiering i<br />
januari-februari. Att övergå från en myndighetsdriven process till en skogsägarcentrerad<br />
process är mycket lyckat.<br />
Det finns också moln på METSO II-himlen. Finansieringen av det nya programmet<br />
är inte klar. Även om METSO II ingår i regeringsprogrammet är det<br />
ingen självklarhet att den föreslagna finansieringen beviljas. Den nya lagen<br />
om finansiering av hållbart skogsbruk (KEMERA) som ska tillämpas bl.a. vid<br />
finansieringen av handeln med naturvärden har fastnat i EU. Det är oklart på<br />
hurudana villkor EU godkänner utbetalning av stöd till skogsägare för att trygga<br />
biodiversiteten.<br />
Också det politiska spelet hårdnar på slutrakan av beredningen. Organisationerna<br />
som är med i beredningen driver sina egna intressen och vill höja sin<br />
profil. Naturskyddsförbundet driver på stora enhetliga skyddsområden till södra<br />
Finland och vill använda andelen skyddad skog som mätare för mångfalden. Nu<br />
ska vi hålla huvudet kallt och försäkra oss om att<br />
arbetet med METSO II slutförs planenligt. Vårt<br />
budskap till beslutsfattarna är: Vi kan kombinera<br />
effektiv virkesproduktion och trygga den biologiska<br />
mångfalden genom frivilliga metoder.<br />
Det har skrivits mycket om METSO och de olika<br />
försöksprojekten. Ur skogsägarens synpunkt<br />
är det viktigaste att han får konkreta besked om<br />
och när det är möjligt att idka handel med naturvärden<br />
och på vilka villkor. SKOGSBRUKET<br />
följer med METSO-processen och vi återkommer<br />
med information och analyserar situationen<br />
när konkreta besked finns. m
Vem får röra sig på min<br />
mark och hur?<br />
fyrhjulningar Och snöskOtrar ökar i pOpularitet.<br />
drygt 100 000 snöskOtrar Och 40 000 fyrhjulingar<br />
behöver mark att köra pÅ. Omkring 140 000 persOner<br />
har ridning sOm hObby.<br />
för markägarna kan de nya hObbyerna medföra prOblem.<br />
tOlkningen av vad allemansrätten tillÅter är inte<br />
helt entydig.<br />
Gruppen snöskoteranvändare<br />
är en brokig grupp. I gruppen<br />
finns yrkesmänniskor samt<br />
även många som kör sällan<br />
eller sitter bakom styret på en<br />
snöskoter för första gången.<br />
Varje år dör 10–20 skoteranvändare<br />
i snöskoterolyckor<br />
och trafikförsäkringen betalar<br />
ut ersättning till drygt 400<br />
skadade. Av dödsfallen inträffar<br />
sjuttio procent vid körning<br />
på is och dödsorsaken är<br />
drunkning.<br />
I regel är den som förolyckas<br />
en 41–60 årig man med<br />
över 1,2 promille alkohol i<br />
blodet och med minst tio års<br />
erfarenhet av skoterkörning.<br />
Snöskoter får framföras på<br />
stängd skogsväg<br />
En person som fyllt 15 år får<br />
köra snöskoter i terräng och<br />
på istäckta vattenområden.<br />
Körning i terräng kräver alltid<br />
markägarens tillstånd. För<br />
körning på officiella snöskoterleder,<br />
för att korsa en väg<br />
eller köra på en väg, måste<br />
föraren ha traktorkörkort. En<br />
snöskoter får tillfälligt framföras<br />
på väg om körning i<br />
terräng är orimligt svår eller<br />
om det är nödvändigt för att<br />
korsa vägen på ett säkert sätt.<br />
Föraren ska i första hand använda<br />
den oplogade delen av<br />
vägen.<br />
När det gäller körning med<br />
snöskoter på skogsbilvägar är<br />
frågan mer komplicerad. Lagen<br />
anger att det inte är tilllåtet<br />
att använda snöskoter på<br />
väg förutom att korsa en väg,<br />
köra över en bro eller om terrängen<br />
är orimligt svår.<br />
Men terrängtrafiklagen<br />
innehåller en paragraf (24 §)<br />
som gäller körning på skogsbilväg.<br />
Utdrag ur texten: ”Körning<br />
med snöskoter på skogsväg<br />
är tillåten under den tid<br />
marken är snötäckt, om väghållaren<br />
har stängt av vägen<br />
för trafik med andra motordrivna<br />
fordon än snöskotrar.<br />
På en avstängd skogsväg kan<br />
en snöskoterled anläggas”.<br />
Öppen skogsväg sätter stopp<br />
för skoterkörning<br />
Jurist Helena Ålgars på Svenska<br />
Lantbruksproducenternas<br />
Centralförbund, SLC, uppger<br />
att det här tillåter körning med<br />
snöskoter på en skogsbilväg<br />
som är stängd med bom, kätting<br />
eller en skylt som förbjuder<br />
körning. Föraren behöver<br />
Foto. Polaris.<br />
4<br />
Det är inte tillåtet att framföra snöskoter på en väg.<br />
inte heller ha traktorkörkort.<br />
– Det här är ett problem,<br />
säger Helena Ålgars på SLC.<br />
En skogsväg mår inte bra av<br />
att snöskotrar packar ihop<br />
snön. Frågan tangerar också<br />
allemansrättens allmänna<br />
principer som utgår ifrån att<br />
utnyttjandet av allemansrät-<br />
ten inte får orsaka skador.<br />
Väglaget kommer ifrån det<br />
här problemet om de öppnar<br />
sin väg vintertid, dvs. öppnar<br />
bommen eller tar bort kättingen<br />
som stoppar infart på<br />
vägen.<br />
– Markägarna och vägdelägarna<br />
kan också hos den
egionala miljöcentralen anhålla<br />
om att få utfärda förbud<br />
mot användning av motordrivna<br />
fordon inom ett visst<br />
markområde eller ett isbelagt<br />
vattenområde för en viss tid<br />
eller tillsvidare. Det här är<br />
mera komplicerat och har<br />
inte utnyttjats i någon större<br />
utsträckning.<br />
Brokig skara fyrhjulingar<br />
För fyrhjulingarna, som också<br />
kallas terränghjulingar och<br />
mönkijä, gäller långt samma<br />
regler som för snöskotrar. Det<br />
som gör det lite svårare är att<br />
reglerna något verierar beronde<br />
på vilken typ av fyrhjuling<br />
det är fråga om. Enligt användning<br />
och storlek indelas<br />
fyrhjulingarna i tre grupper;<br />
– terrängfyrhjulingar<br />
– gatfyrhjulingar<br />
– mopedfyrhjulingar<br />
Gemensamt för alla fyrhjulingar<br />
är att de måste ha en<br />
gällande trafikförsäkring både<br />
då de framförs i terräng och<br />
på vägen.<br />
Körkort för att korsa väg<br />
med fyrhjuling<br />
Föraren ska vara 15 år för att<br />
få köra i terräng. För att få köra<br />
på väg och redan för att enbart<br />
korsa en väg, krävs körkort.<br />
Föraren på en terrängfyrhjuling<br />
och gatfyrhjuling ska ha<br />
personbilskörkort. För att få<br />
framföra en mopedfyrhjuling<br />
krävs mopedkörkort.<br />
Terrängfyrhjulingarna var<br />
ursprungliga avsedda för terrängbruk,<br />
men de kan registreras<br />
även för användning i<br />
vägtrafik och blir då likställda<br />
med gatfyrhjulingar. En fyrhjuling<br />
som framförs i trafik<br />
ska besiktas på samma sätt<br />
som en bil och i december,<br />
januari och februari ska fyrhjulingen<br />
ha vinterdäck.<br />
Oregistrerad fyrhjuling får<br />
aldrig framföras på skogsväg<br />
För körning i terräng med<br />
fyrhjuling krävs alltid markägarens<br />
tillstånd. För körning<br />
på isbelagda vattenområden<br />
behövs inget tillstånd.<br />
För körning på väg, skogsväg<br />
inberäknade, är regelerna<br />
olika beroende på om fyrhjulingen<br />
är registrerad för vägtrafik<br />
eller inte. Om den inte<br />
är registrerad för vägtrafik,<br />
får den inte framföras på en<br />
skogsbilväg, inte ens om den<br />
är stängd.<br />
En fyrhjuling får korsa en<br />
väg under förutsättning att föraren<br />
har personbilskörkort.<br />
Ridning i naturen ökar<br />
Ridning är populärt. De<br />
vuxnas antal har tredubblats<br />
de senaste tio åren och ridning<br />
i naturen ökar i popularitet.<br />
Risken för markskador är<br />
större vid ridning än när man<br />
tar sig fram till fots eller med<br />
skidor.<br />
I dagens läge finns inga<br />
riktigt klara regler för vad<br />
som faller inom ramen för allemansrätten,<br />
när det gäller<br />
ridning. Jurist Helena Ålgars<br />
på SLC säger att ridning är ett<br />
gränsfall när det gäller allemansrättens<br />
omfattning.<br />
– Jag får regelbundet telefonsamtal<br />
från markägare som är<br />
bekymrade över att stallägare<br />
i grannskapet börjat använda<br />
deras marker, skogsvägar och<br />
stigar, för ridning i terrängen.<br />
Lagstiftningen har inga klara<br />
regler för vad som är tillåtet<br />
och vad som inte är tillåtet,<br />
utan det är allemansrättens<br />
allmänna principer som måste<br />
tillämpas. Här måste man<br />
igen komma ihåg den viktiga<br />
principen om att utnyttjandet<br />
av allemansrätten inte får orsaka<br />
skador.<br />
I lagen om enskilda vägar<br />
finns en paragraf (80 §) om<br />
användning av väg och annan<br />
mark tillfälligt såsom väg.<br />
”Tillstånd av vägdelägare eller<br />
väglaget behövs för användning<br />
av väg för verksamhet<br />
som ordnas av någon annan<br />
än en vägdelägare och som<br />
klart höjer kostnaderna för<br />
vägunderhållet. Vägdelägarna<br />
eller väglaget kan för dem<br />
som inte har rätt till vägen<br />
utfärda allmänt förbud mot<br />
användning av vägen för tra-<br />
Foto: Anki Väyrynen.<br />
Ridning i naturen ökar i popularitet. Sporadisk ridning, ett par<br />
gånger i veckan, faller inom ramen för allemansrätten.<br />
fik med alla eller vissa slag av<br />
motor- eller hästfordon”.<br />
Olika parter har olika<br />
tolkningar<br />
Ridentusiasterna har tagit fast<br />
på ordalydelsen ”som klart<br />
höjer kostnaderna för vägunderhållet”.<br />
De anser att ridning<br />
inte ger sådana skador på<br />
vägbottnen som skulle klart<br />
höja kostnaderna för vägunderhållet.<br />
Deras tolkning är<br />
att det är tillåtet att rida på<br />
privata vägar, inkl. skogsvägar,<br />
ensam eller i grupp och<br />
att det inte är någon skillnad<br />
ifall det är affärsverksamhet<br />
eller inte.<br />
Däremot är det klart förbjudet<br />
att rida på nyplanterade<br />
ytor i skogen och på odlingsmarker,<br />
säger Ålgars. Min<br />
åsikt är också att allemansrätten<br />
inte finns till för att utnyttjas<br />
kommersiellt.<br />
Enligt Ålgars har varken<br />
SLC eller MTK valt att föra ett<br />
ärenden till domstol eftersom<br />
processerna är långa och utslagen<br />
nödvändigtvis inte ger<br />
så mycket hjälp i praktiska situationer.<br />
– Vi uppmanar markägarna<br />
att föra diskussioner med<br />
stallägarna och försöka komma<br />
fram till en kompromiss<br />
som båda parterna godkänner.<br />
När det är fråga om travträning<br />
med häst och kärra är<br />
situationen en annan. Då är<br />
ekipaget ett hästfordon som<br />
omfattas av vägtrafiklagen.<br />
ScHemA pÅ fÖljAnde<br />
SidA BelySeR vAd AllemAnSRäTTen<br />
TillÅTeR<br />
”jag har kommit överens<br />
med mina grannar”<br />
Anki Väyrynen har i sitt islandshäststall<br />
i Lappböle,
Kyrkslätt, tio ridhästar samt<br />
några föl. Det är stor efterfrågan<br />
på ridning i naturen,<br />
större än utbudet. Anki är<br />
ridterapeut och har också<br />
ridterapikunder som får fina<br />
upplevelser av att rida i skog<br />
och mark.<br />
Anki har organiserad ridning<br />
i naturen 1–2 gånger per<br />
månad. Grupperna består av<br />
ca fem hästar med varsin ryttare.<br />
En tur i terrängen brukar<br />
räcka omkring 1,5 timme.<br />
– Jag har ca trettio hektar<br />
egen skog och mark och<br />
förlägger största delen av terrängridningen<br />
i den, säger<br />
Anki väyrynen. Jag har dessutom<br />
kommit överens med<br />
mina närmaste grannar om att<br />
få använda deras skog för ridturer.<br />
Jag har trevliga grannar<br />
och de förhåller sig väldigt<br />
positivt till stallets verksamhet.<br />
– Det är viktigt att vi rör oss<br />
försiktigt och med hänsyn till<br />
omgivningen. När en häst<br />
bajsar på en sandväg, stiger<br />
ryttaren av och sparkar hästspillningen<br />
i diket. Eftersom<br />
jag är lärare till utbildningen<br />
blir det också miljöfostran<br />
under ridturerna. Det är fint<br />
att få uppleva naturen på nära<br />
håll – den vårdar själen och<br />
ger människan nya krafter.<br />
”Styr hästarna så att de går<br />
mitt på skogsvägen”<br />
Leif Sandbacka på Kustens<br />
skogscentral, expert på skogsvägbyggen<br />
ser inte hästarna<br />
Foto. Polaris.<br />
Det krävs alltid markägarens tillstånd för att köra i terräng med<br />
en fyrhjuling.<br />
som ett lika stort problem för<br />
skogsvägarna som snöskotrarna.<br />
– I Österbotten använder vi<br />
vanligen 0–35 mm krossgrus<br />
som ytlager på skogsvägar,<br />
säger leif Sandbacka. Travhästägare<br />
önskar att vi skulle<br />
använda 0–18 mm krossgrus,<br />
som inte skulle slita på hovarna,<br />
men skogsvägarna görs<br />
för skogsbrukets transporter<br />
text:<br />
Terräng Skogsväg Skogsväg Allmän väg<br />
öppen stängd<br />
Snöskoter markägarens förbjudet när vägen är förbjudet<br />
tillstånd snötäckt<br />
fyrhjuling markägarens föraren har förbjudet föraren har<br />
(terränghjuling) tillstånd personbilskörkort personbilskörkört<br />
och fyrhjulingen och fyrhjulingen<br />
är registrerad är registrerad<br />
Häst, tillåtet tillåtet tillåtet tillåtet<br />
sporadisk<br />
ridning<br />
Travhäst förbjudet tillåtet förbjudet tillåtet<br />
med sulky<br />
och inte för att träna hästar.<br />
Enligt Sandbacka är slitaget<br />
av ridning på en skogsväg inte<br />
så stort. Hans uppmaning är<br />
att styra hästarna så att de går<br />
mitt på vägen.<br />
– Vägens mitt är vanligen<br />
högre och blir småningom<br />
en grön sträng om vägen inte<br />
sladdas regelbundet. Hovarna<br />
luckrar upp strängen. Ridning<br />
i terrängen är en annan sak.<br />
På moss- och lavbevuxna berg<br />
slits mossan och lavarna bort.<br />
När marken är vattensjuk, blir<br />
spåren av hovarna djupa.<br />
– Snöskotrarna är det stora<br />
problemet. När snön packats<br />
ihop av snöskoterkörning tar<br />
en vanlig snöslunga inte mera<br />
upp vägen. För vägägaren<br />
betyder det extra kostnader<br />
eftrsom han är tvungen att<br />
anlita en större och starkare<br />
plog. Det bästa är alltid att<br />
hålla skogsvägen körbar även<br />
vintertid, då torkar den också<br />
snabbare upp på våren. Om<br />
skogsvägen är byggd med<br />
statsstöd kräver finansieringslagen<br />
att vägen är farbar året<br />
runt. Den här klausulen har<br />
många väglag glömt, säger<br />
Sandbacka.<br />
– En väg med packad snö<br />
behöver två till tre veckor<br />
längre tid för att torka upp på<br />
våren. m<br />
gerd mattssOn-turku
Bengt Sohlberg demonstrerar rätt körställning som hjälper att hålla balansen i terrängen.<br />
FYRHJULINGEN<br />
– nytta och nöje<br />
fyrhjulingarna har under de senaste Åren blivit pOpu-<br />
lära Och används bÅde till nytta Och till nöje. inOm<br />
skOgsbruket kan fyrhjulingen användas bl.a. till utkörning<br />
av virke Och ved samt transpOrt av plantOr.<br />
fyrhjulingen sparar pengar Om den kan användas i<br />
stället för större Och dyrare maskiner.<br />
Lantbrukare Bengt Sohlberg i<br />
Sjundeå har tidigare fungerat<br />
som vd för ett maskinförsäljningsföretag<br />
och varit med<br />
7<br />
om att bevittna fyrhjulingarnas<br />
frammarsch, som började på<br />
1990-talet. Den årliga försäljningen<br />
i Finland har ökat stadigt<br />
och uppskattas i år att vara ca<br />
1 500 maskiner. Sohlberg använder<br />
fyrhjulingen själv både<br />
inom jordbruket och skogsbruket<br />
till många olika sysslor.<br />
Stora besparingar<br />
Bengt Sohlberg konstaterar<br />
att de största besparingarna<br />
på gården kommer genom att<br />
han använder fyrhjulingen till<br />
ogräsbekämpning i stället för<br />
jordbrukstraktorn. Fyrhjulingen<br />
drar en mindre sprutanordning<br />
på släpvagn och besprutningen<br />
kan göras med stor<br />
precision på ställen där det<br />
verkligen behövs. Det minskar<br />
åtgången av bekämpningsmedel<br />
och driftskostnaderna för<br />
fyrhjulingen är betydligt mindre<br />
än för en traktor.<br />
Bengt Sohlberg berättar att
”skäribönderna” var de första<br />
som tog i bruk fyrhjulingarna.<br />
Det är mycket praktiskt att<br />
sköta virkestransporter vintertid<br />
på isen i skärgården. Sohlberg<br />
kommer själv att köra ut<br />
virke från en holme i vinter.<br />
lägre priser med ökade<br />
försäljningsvolymer<br />
Bengt Sohlberg förklarar att<br />
fyrhjulingarna har varit förhållandevis<br />
dyra jämfört med<br />
traktorer. En basmodell kostar<br />
i dag 7 000–8 000 euro. Priset<br />
på en kraftigare proffsmodell<br />
är 8 000–10 000 euro.<br />
Priset på utrustning tillkommer;<br />
dragkrok, vinsch, transportlåda<br />
och släpvagn är de<br />
vanligaste. Det finns betydligt<br />
billigare fyrhjulingar på marknaden<br />
med då är kvaliteten<br />
en helt annan.<br />
Enligt Bengt Sohlberg går<br />
fyrhjulingen mycket skonsamt<br />
fram i terrängen om man kör<br />
försiktigt. Med lågt lufttryck i<br />
däcken, 0,3 bar är marktrycket<br />
mycket lågt och då är fyrhjulingen<br />
till och med skonsammare<br />
än en häst i terrängen. Å<br />
andra sidan kan fyrhjulingen<br />
med kedar och hård körning<br />
förorsaka en hel del skador i<br />
terrängen.<br />
fyrhjulingen i beskattningen:<br />
Om fyrhjulingens användning i skogsbruket är minst 50 %<br />
av hela andvändningen, kan anskaffningskostnaden avskrivas<br />
i skogsbeskattningen enligt normal praxis. Om skogsbrukets<br />
andel av användningen är t.ex. 20 % under ett år, kan<br />
en motsvarande andel av totala driftskostnaderna avdras i<br />
beskattningen. Vid sporadisk användning kan kostnaderna<br />
avdras enligt en av skattestyrelsen fastställd timkostnad,<br />
13,50 euro (2006). m<br />
Fyrhjulingarna går att utrusta<br />
men en skogsvagn och med<br />
en vajer- eller hydraulkran<br />
för att underlätta lastningen.<br />
Många tycker att det roligt att<br />
själv arbeta i egen skog och<br />
då har inte produktiviteten<br />
och enhetskostnaderna per<br />
kubikmeter sådan betydelse<br />
som för entreprenörer.<br />
Säkerhet och ofog i<br />
terrängen<br />
Fyrhjulingarna är tunga och<br />
kraftiga maskiner och säkerhetsföreskrifterna<br />
ska alltid<br />
följas. Det är viktigt att använda<br />
hjälm och dödmansgrepp<br />
(handledsögla) som stänger<br />
av motorn så fort föraren<br />
förlorar greppet, poängterar<br />
Bengt Sohlberg.<br />
Bengt Sohlberg är bekym-<br />
Bengt vid vagnen som är utrustad med en mindre sprutanordning.<br />
rad över olovlig körning i terrängen.<br />
Lagen förbjuder användningen<br />
av motorfordon i<br />
<br />
<br />
<br />
terrängen utan lov av markägaren.<br />
Solhberg har inte under<br />
de senaste åren själv haft<br />
bekymmer med frågan men<br />
nog tidigare. I synnerhet<br />
plantbestånden kan få stora<br />
skador vid ovarsam körning i<br />
terrängen. m<br />
text Och fOtO:<br />
klaus yrjönen<br />
Innofor<br />
mångsidig skogsvård<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
10.1.2008 <br />
toimisto@innofor.fi www.<br />
innofor.fi 3–8.1.2008 <br />
040 5124469 050 5250348 <br />
21–25.1.2008
❄<br />
❄<br />
❄<br />
❄<br />
❄<br />
Skogsägarutbildning<br />
En utbildning för skogsägare som vill lära sig<br />
sköta och använda sin skogslägenhet.<br />
Möjligt att avlägga yrkesexamen i samband med<br />
utbildningen.<br />
Närstudietillfällen två dagar/månad som du deltar<br />
i efter eget behov och intresse. Totalt erbjuder<br />
vi dig ca 35 närstudiedagar under två år.<br />
Förberedande utbildning: 24.01.2008–17.12.2009<br />
Plats och tidpunkt: Kursstart 24.01.2008 kl. 09.00.<br />
Utbildningen hålls vid enheten i Gamla Vasa, två<br />
dagar/månad kl. 09.00–15.00<br />
Kostnader:<br />
Terminsavgift 40 € samt en examensavgift 50,50 € för<br />
den som deltar i examenstillfällena.<br />
Ansökan: Ansökningsblankett på www.syi.fi/fortbildning<br />
eller kontakta Martina Uthardt, tfn 324 2492<br />
Förfrågningar:<br />
Tomas Lundström, fortbildningsplanerare,<br />
tfn 050-557 5293<br />
Svenska<br />
Skogsvårdsföreningen Norrskog verkar i Karleby, Kronoby, Larsmo, Pedersöre, Jakobstad<br />
och Oravais. Verksamhetsarealen är ca. 140 000 ha och föreningen har drygt 4<br />
100 medlemmar. Föreningen har 9 anställda funktionärer. Vi förstärker vår organisation<br />
och lediganslår en tjänst att sökas av<br />
skogsbrukstekniker eller skogsbruksingenjörer<br />
Vi värdesätter initiativrikedom och förmåga att arbeta självständigt. Kunskaper i<br />
skogsvårdsföreningarnas ADB-system och tvåspråkighet räknas som merit.<br />
Tjänsten besätts 1.2.2008 eller enligt överenskommelse. Lön enligt gällande avtal.<br />
Ansökningshandlingar, som inte returneras, insänds senast 15.1.2008 till Skogsvårdsföreningen<br />
Norrskog, Måns Åkerblom, Bärklarsvägen 3, 68810 Ytteresse. Märk kuvertet<br />
”Ansökan”.<br />
Tilläggsuppgifter: Verksamhetsledare Måns Åkerblom 020 413 7921 eller ordförande<br />
Olav Store 0400-566 387.<br />
yrkesinstitutet<br />
Fortbildning och utvecklingstjänster Kungsgårdsvägen 30 A VASA<br />
❄<br />
Studera i Gamla Vasa till<br />
Skogsmaskinsförare<br />
Som skogsmaskinsförare jobbar du<br />
självständigt och kan kombinera ditt<br />
intresse för skog och mark med<br />
maskiner.<br />
Efterfrågan på yrkesskickliga skogs-<br />
maskinsförare förväntas öka de<br />
närmaste åren. Skogsmaskinsföraren<br />
får antingen anställning hos maskin-<br />
entreprenörer eller hos storföretag i<br />
branschen. Du kan även välja att bli<br />
egen företagare.<br />
Kontaktuppgifter:<br />
Kjell-Erik Lall, tfn 050 557 5194<br />
Benita Gullblom, tfn 050 518 5114<br />
Svenska yrkesinstitutet<br />
Kungsgårdsvägen 30<br />
65380 Vasa<br />
Tfn (06) 324 2811
Brunnsröjning<br />
grund för lönsamhet<br />
sOfia stOrsjö ser brunnsröjningen sOm en nödvändig<br />
Åtgärd. av erfarenhet vet hOn att insatsen är avgöran-<br />
de för plantbestÅndets framtida utveckling. skillnaden<br />
syns redan efter nÅgra År, Och i första gallringen är<br />
den märkbar.<br />
SSofia Storsjö i Petalax, Malax,<br />
vill ha grovt virke av bra kvalitet<br />
i familjens skogar. Ett ytterst<br />
viktigt led i arbetet från<br />
planta till hög timmerandel är<br />
brunnsröjningen.<br />
– Nyttan är påtaglig. Den<br />
syns i form av klart ökad tillväxt<br />
redan ett par år efter att<br />
brunnsröjningen är gjord.<br />
Plantornas välmående märks<br />
både på den gröna färgen och<br />
på topparnas utveckling. Det<br />
ger god grund för grovlekstillväxten.<br />
Behovet avgör tidpunkten<br />
Behovet av skötsel avgör tidpunkten<br />
för brunnsröjning.<br />
– Någon särskild ålder kan<br />
jag därför inte nämna. Det är<br />
så stor skillnad på slyets framfart<br />
på de olika markerna. I<br />
våra trakter är det vanligt med<br />
torra backar varvat med fuktigare<br />
sänkor. Naturligtvis uppstår<br />
behovet av brunnsröjning<br />
snabbare på blöta marker.<br />
Sofia Storsjö poängterar vikten<br />
av att ta itu med brunnsröjningen<br />
medan barrplantorna<br />
fortfarande är i gott skick. Det<br />
är viktigt att de inte hinner<br />
börja lida av beskuggningen<br />
från det mera snabbväxande<br />
lövslyet.<br />
Själv håller hon särskild<br />
koll på plantskogen, och kan<br />
ett par år på förhand ana vilka<br />
bestånd som behöver hjälp av<br />
sin röjsågsutrustade ägare.<br />
Rationellt arbete<br />
Sofia Storsjö visar det bestånd<br />
som står i tur att bli brunns-<br />
10<br />
röjt. Tallplantorna är fem år<br />
vid det här laget. I den mera<br />
backiga terrängen är slyet<br />
ställvis lika högt som tallarna,<br />
medan det fläckvis har hunnit<br />
få ett försprång. På de mera<br />
låglänta avsnitten är slyet<br />
längre hunnet, men tallarnas<br />
tillväxt har hittills inte lidit i<br />
konkurrensen.<br />
– Jag brukar vänta tills ett<br />
bestånd behöver en helhetsinsats.<br />
Att springa genom en<br />
plantskog i flera omgångar för<br />
att fixa detaljer fungerar inte.<br />
Det är alltför tidskrävande,<br />
och det finns mycket annat<br />
En skogsbrukarkurs gav Sofia Storsjö en kick att ännu mera se<br />
till helheten i skogen. Tack vare brunnsröjningen är tillväxten<br />
här hög.<br />
som ska göras också.<br />
Storsjö är jordbrukare. Familjen<br />
har 140 hektar skog,<br />
och målsättningen är att hinna<br />
sköta den så bra som möjligt.<br />
– Jag ligger nog efter med<br />
röjningarna, suckar den själverksamma<br />
skogsägaren.<br />
Brunnsröjning är dock ett<br />
arbete hon prioriterar högt.<br />
Offrar inte tillväxten<br />
I det aktuella beståndet får<br />
slyet, på en halv meters radie<br />
från varje tallpanta, inom kort<br />
skatta åt förgängelsen.<br />
– Det här handlar om att<br />
befria plantorna. Det är först<br />
vid den egentliga plantskogsvården<br />
jag väljer vilka stammar<br />
jag satsar på framöver.<br />
Det är i huvudsak slyet jag tar<br />
bort, men jag glesar också ut<br />
ruggar av naturligt uppkomna<br />
tallar.<br />
Röjsågen är det enda redskapet<br />
Sofia Storsjö använder<br />
vid brunnsröjningen. Röjkniven<br />
kommer till användning<br />
enbart vid rågångar.<br />
Spar tid vid röjningen<br />
Efter brunnsröjningen får beståndet<br />
vara ifred under några<br />
år. Än en gång är det praktiken<br />
som avgör tidpunkten för<br />
insatsen.<br />
– Topparnas utveckling och<br />
beståndets täthet bestämmer<br />
när jag tar itu med den egentliga<br />
röjningen. Och vid den<br />
åtgärden siktar jag på att få<br />
statliga stöd för arbetet.<br />
I det skedet ser hon redan<br />
nyttan av brunnsröjningen.<br />
Dels har plantornas tillväxt fått<br />
en ordentlig skjuts, och dels<br />
kommer röjaren själv lindri-
gare undan än om brunnsröjningen<br />
inte blivit utförd.<br />
– Nu ser jag också tydligt<br />
vilka stammar jag kan satsa<br />
på. Idag vet jag att det är klokt<br />
att försöka få ett så jämnt bestånd<br />
som möjligt.<br />
Det har hon lärt sig genom<br />
egna misstag.<br />
– Jag lämnade björkar som<br />
såg fina ut, och som var högre<br />
än tallarna. Det slutade inte<br />
särskilt lyckligt. I ett sådant<br />
bestånd blir björkarna riktiga<br />
överståndare. Numera fäller<br />
jag stora och vackra björkar<br />
utan pardon. Ofta räddar man<br />
omkring fyra tallar genom att<br />
fälla en enda björk, nämligen.<br />
mums för börsen<br />
Det finns inga statliga stöd<br />
för brunnsröjningen. Men Sofia<br />
Storsjö utför arbetet ändå,<br />
eftersom hon vet att det ger<br />
slantar tillbaka. Redan vid<br />
första gallringen, faktiskt.<br />
Maken är skogsmaskinentreprenör,<br />
och när det blir<br />
dags för gallring är det hans<br />
tur att arbeta i den egna<br />
skogen. Sofia Storsjö sköter<br />
röjsågsarbetet, inklusive förhandsröjningen.<br />
– Men behovet av förhandsröjning<br />
är betydligt mindre i<br />
ett bestånd som vårdats från<br />
första början.<br />
Skillnaden i lönsamhet är<br />
solklar. Mängden massaved<br />
är en helt annan än i ett ovårdat<br />
bestånd. Paret Storsjö har<br />
en hel del jämförelsematerial.<br />
Familjen har köpt skogsfastigheter,<br />
och kan därför se skillnaden<br />
mellan röjt och oröjt.<br />
I en del av de inköpta plant-<br />
och ungskogarna är eftersatt<br />
skötsel ett faktum. Men skogsägaren<br />
ger inte upp hoppet<br />
för det.<br />
– Det går inte att reparera<br />
skadan i ett ovårdat bestånd.<br />
Men jag gör det bästa av varje<br />
situation, och bygger vidare<br />
på de mest lovande stammarna.<br />
m<br />
text Och fOtO:<br />
anne manner<br />
Beståndet är lika gammalt som det där Sofia Storsjö står. Här<br />
har ingen röjsåg gått fram.<br />
Det här slyet ska inte få chansen att piska tallen. Sofia Storsjö<br />
brunnsröjer, precis som föregående generationer i familjen<br />
gjort.<br />
11<br />
God Jul<br />
och<br />
Gott Nytt<br />
År<br />
önskar<br />
Svenska<br />
Småbruk<br />
och egna<br />
hem Ab<br />
❄<br />
❄<br />
❄<br />
❄<br />
❄<br />
❄
Plantbolag kämpar med<br />
skOgsägare har kunnat bli utan plantOr de senaste<br />
Åren. Orsaken är sannOlikt expOrt till sverige.<br />
de större finska plantbOlagen kämpar med stOra ekOnOmiska<br />
prOblem. de har visat minusresultat mÅnga År i<br />
rad. staten sitter sOm indirekt ägare, men ändÅ kOnkurrerar<br />
bOlagen med varandra pÅ den finska marknaden.<br />
I år har vi planterat ut 165<br />
miljoner plantor i våra skogar.<br />
Med 2 000 plantor per hektar<br />
blir det en planteringsareal<br />
som är lika stor som halva<br />
Åland. Årets mängd är långt<br />
från planteringsmängderna<br />
på 1980-talet då vi planterade<br />
250 miljoner plantor per år.<br />
Den kraftiga minskningen<br />
beror främst på att vi på 1990talet<br />
började förnya tall på naturlig<br />
väg genom avverkning i<br />
fröträdsställning.<br />
Täckrotsplantorna kom in<br />
på marknaden för drygt femton<br />
år sedan och i dag har<br />
de nästan helt konkurrerat ut<br />
barrotsplantor.<br />
plantor till Sverige i<br />
stormens spår<br />
De senaste åren har efterfrågan<br />
på plantor ställvis varit<br />
större än utbudet. En orsak är<br />
de omfattande stormskadorna<br />
i Sverige. År 2005 exporterade<br />
vi till Sverige 2,5 miljoner<br />
plantor. Stormskadorna i Sverige<br />
har inte påverkat importen<br />
av plantor från Sverige till<br />
Finland, som de senaste åren<br />
har varit i storleksklassen tio<br />
miljoner plantor.<br />
Importen från övriga länder<br />
är omkring två miljoner.<br />
fem bolag dominerar plantmarknaden<br />
Fem stora plantbolag produ-<br />
Foto: Holmen.<br />
stora problem<br />
cerar åttio procent av de inhemska<br />
skogsplantorna (inom<br />
parentes antalet plantskolor/<br />
bolag).<br />
– FinForelia Oy (7)<br />
• ägs av Forststyrelsen och<br />
skogscentralerna i östra Finland<br />
– Mellanå Plant Ab (2)<br />
• ägs av Kustens skogscentral<br />
och Kristinestad stad<br />
– Pohjan Taimi Oy (5)<br />
• ägs av Tapio och skogscentralerna<br />
i norra Finland<br />
– Taimitapio Oy (4)<br />
• ägs av Tapio, skogscen-<br />
1<br />
tralen Häme-Uusimaa och<br />
Tornator<br />
– UPM (1)<br />
FinForelia uppstod i maj 2007<br />
när Forelia som ägdes av<br />
Forststyrelsen gick ihop med<br />
Fin Taimi som ägdes av skogscentralerna<br />
i östra Finland.<br />
Forststyrelsen äger 57 procent<br />
av aktierna i det nya bolaget.<br />
UPM är det ända skogsbolag<br />
som har en egen plantskola.<br />
Plantprodukten sker i<br />
Joroinen och den uppgår till<br />
omkring 15 miljoner plantor<br />
per år.<br />
I Sverige har de stora plantbolagen<br />
ungefär samma antal<br />
plantskolor som de finska,<br />
men plantproduktionen är<br />
den dubbla.<br />
plantbolagen visar<br />
minusresultat<br />
Fram till början av 1990-talet<br />
var det Forststyrelsen som fast-<br />
De större plantbolagen i Finland har staten som indirekt ägare,<br />
men ändå konkurrerar de med varandra på plantmarknaden.<br />
ställde priset på skogsplantor.<br />
Efter att systemet med enhetliga<br />
priser frångicks har plantproducenterna<br />
själva kunna<br />
prissätta sina produkter. Som<br />
en följd av detta har realpriserna<br />
på skogsplantor sjunkit<br />
med upp till tjugo procent.<br />
Sett ut plantproducenternas<br />
synvinkel och deras lönsamhet<br />
har prissänkningen inte<br />
varit på en sund bas. Ändå<br />
från början av 2000-talet har<br />
plantbolagens sammanlagda<br />
nettoresultat varit klart negativt.<br />
Situationen är såtillvida<br />
unik att de större plantbolagen<br />
har staten som indirekt<br />
ägare, men ändå konkurrerar<br />
de med varandra på plantmarknaden.<br />
maskinell plantering ökar<br />
Omkring fem procent av plantorna<br />
planteras maskinellt.<br />
Den maskinella planteringen<br />
håller på att öka eftersom<br />
bristen på arbetskraft blir allt<br />
större.<br />
Maskinell plantering ökar<br />
inte efterfrågan på plantor,<br />
men den ställer andra krav<br />
på plantor och plantleveranser.<br />
Den största förändringen<br />
gäller planteringssäsongens<br />
längd. Plantorna ska kunna<br />
planteras från vår till höst<br />
utan sommaruppehåll.<br />
Plantorna ska också vara<br />
anpassade till planteringsmaskinernas<br />
tekniska utrustning.<br />
Både plantorna och torvklumpen<br />
ska ha en viss storlek för<br />
att maskinen ska kunna hantera<br />
dem. m<br />
Källa:<br />
TTS tutkimuksen tiedote 7/2007, Arbetseffektivitetsföreningen.<br />
text:<br />
gerd mattssOn-turku
0 vindkraftverk<br />
i skogen<br />
vattenfall sätter upp 550<br />
vindkraftverk på skogsmark<br />
i södra Sverige. Vindkraftverken<br />
placeras på statliga<br />
Sveaskogs marker. Vattenfall<br />
kommer att utnyttja marken<br />
via arrendeavtal. Samarbetet<br />
omfattar drygt 22 000 hektar<br />
mark.<br />
Sveaskogs vd Gunnar Olofsson<br />
uppger att utbyggnaden<br />
av vindkraft på Sveaskogs<br />
marker ökar avkastningen<br />
från skogen.<br />
Vattenfalls nya 550 landbaserade<br />
vindkraftverk kommer<br />
att kunna producera el som<br />
räcker till för att försörja ca<br />
800 000 hushåll med el. Den<br />
totala effekten är 1 500 MW,<br />
vilket är fyrtio procent mera<br />
än någon annan vindkraftsatsning<br />
i Sverige.<br />
Sveaskog äger omkring femton<br />
procent av skogsmarken<br />
i Sverige. Enligt Sveaskogs<br />
ministerierna upptecknade<br />
de viktigaste åtgärderna för<br />
att skydda den biologiska<br />
mångfalden. Som den viktigaste<br />
åtgärden inom sitt eget<br />
förvaltningsområde nämnde<br />
miljöminister Kimmo Tiilikainen<br />
bevarandet av den biologiska<br />
mångfalden i skogarna i<br />
södra Finland. Målet för fortsättningen<br />
på METSO-handlingsprogrammet,<br />
som för närvarande<br />
är under beredning,<br />
är att stoppa minskningen av<br />
skogsarter och naturtyper.<br />
Finlands handlingsprogram<br />
för bevarande och hållbart<br />
nyttjande av biologisk<br />
mångfald har offentliggjorts.<br />
beräkningar finns det ungefär<br />
2 000 lämpliga platser<br />
för vindkraftverk på bolagets<br />
marker. På bolagets marker<br />
finns i dag femton vindkraftverk.<br />
Samtliga finns i de nordligare<br />
delarna av landet med<br />
sju stycken i Övertorneå.<br />
En förutsättning för etablering<br />
av vindkraftverk är att<br />
det ska blåsa, helst mer än 7<br />
m/s. Platsen får inte vara för<br />
otillgänglig och den ska ligga<br />
inom ett visst avstånd från bebyggelse.<br />
Det ska också vara<br />
enkelt att ansluta vindkraftverken<br />
till befintligt elnät. m<br />
Källa Jordbruksaktuellt<br />
text:<br />
gerd mattssOn-turku<br />
Metso II viktigast för<br />
miljöministeriet<br />
Handlingsprogrammet är en<br />
gemensam satsning av ministerierna.<br />
Man har gjort upp<br />
förteckningar och tidtabeller<br />
för mer än hundra åtgärder.<br />
Dessa ska skydda den<br />
biologiska mångfalden inom<br />
de olika ministeriernas olika<br />
kompetensområden.<br />
”Utgående från erfarenheter<br />
hittills har det frivilliga skogsskyddet<br />
blivit allmänt accepterat<br />
och inga ändringar av<br />
programmets principer är att<br />
vänta”, berättade ministern.<br />
Minister Tiilikainen betonade<br />
att skyddet av den biologiska<br />
mångfalden bör beaktas<br />
också i Finlands utvecklings-<br />
1<br />
Sveaskog arrenderar skogsmark åt Vattenfall, som planerar att<br />
bygga 550 vindkraftverk på bolagets marker i Sverige.<br />
samarbete. ”En natur med<br />
biologisk mångfald anpassar<br />
sig bättre till klimatförändringar<br />
än ensidiga ekosystem.<br />
Samtidigt minskas också de<br />
hotande miljöförändringarna,<br />
vilkas effekter ofta drabbar de<br />
fattigaste.”<br />
För att skydda skogsnaturen<br />
utlovas i handlingsprogrammet<br />
en utredning av effekterna<br />
av den ökade bärgningen<br />
av energived och bärgningsmetoderna<br />
på den biologiska<br />
mångfalden. Tidigare torvfält<br />
sätts i skick som våtmarker,<br />
tidigare våtmarker återställs<br />
och nya skapas. m<br />
Indonesien planterade<br />
7 milj. träd<br />
på en dag<br />
inför den stora globala konferensen<br />
om miljöförändringar i<br />
december på Bali, tog Indonesien<br />
beslut om att snabbt<br />
återbeskoga stora delar av<br />
landet i ett stort planteringsprojekt.<br />
Hela 79 miljoner plantor<br />
planterades i Indonesien den<br />
28 november. Det är hälften<br />
av den mängd plantor som<br />
planteras i Finland varje år.<br />
Landets skogsministerium<br />
hade beordrat landets 71 000<br />
byar och 8 000 andra områden<br />
att plantera tusen plantor<br />
var den 28 november. Med<br />
det här projektet vill Indonesien<br />
visa för världen att landet<br />
inte bara förstör skog. m<br />
Foto: Vattenfall
Nytt företag med<br />
mångsidig service<br />
frÅn Och med i höst finns en ny kraft inOm skOgssektOrn<br />
i nykarlebynejden. företagaren trygve smedman<br />
är utbildad skOgsbruksingenjör, Och kan använda allt<br />
frÅn röj- Och mOtOrsÅg till papper Och penna.<br />
Hittills är det mest röjsågen<br />
som kommit till användning<br />
inom det nystartade företaget<br />
Smedskog Skogsservice. Det<br />
har företagaren själv ingenting<br />
emot.<br />
– Jag trivs bra med de praktiska<br />
arbetena. Jag ser omedelbart<br />
resultat av det jag gör,<br />
och insatserna behövs verkligen.<br />
Det finns gott om bestånd<br />
som behöver skötsel.<br />
Trygve Smedman har erfarenhet<br />
av handgripligt arbete<br />
i skogen. Under studietiden<br />
har han hunnit med både det<br />
ena och det andra, något som<br />
gav självförtroende nog att<br />
starta eget.<br />
Under våren var han sysselsatt<br />
med plantering, som<br />
anställd av Nykarleby skogsvårdsförening.<br />
Men eftersom<br />
Smedman gillar både variation<br />
och självbestämmanderätt,<br />
var eget företag ett gott<br />
alternativ.<br />
förhandsröjer alla slags<br />
bestånd<br />
– Både plantskogsröjningar<br />
och förhandsröjningar är betydande<br />
delar i min verksamhet.<br />
Förhandsröjningar utför<br />
han både inför gallringar och<br />
förnyelseavverkningar.<br />
– Andelen gallringar har<br />
faktiskt varit större under den<br />
här tiden, säger företagaren,<br />
som startat sin verksamhet i<br />
livliga avverkningstider. Virkeshandeln<br />
går som bekant<br />
på högvarv, och behovet av<br />
kunnig arbetskraft är ett faktum.<br />
Tidsåtgången varierar enligt<br />
bestånd. Men några offerter<br />
på förhandsröjningar har ingen<br />
begärt.<br />
14<br />
– Förhandsröjning i gallringsbestånd<br />
är betydligt<br />
mera krävande. I regel går<br />
det ganska snabbt att röja undan<br />
småstammarna i gammal<br />
skog.<br />
Både skogsvårdsföreningen<br />
på orten och ett skogsbolag<br />
anlitar Smedman för förhandsröjningar.<br />
Men han servar<br />
också gärna skogsägare<br />
direkt.<br />
Också lantmäteribyrån<br />
finns bland kundkretsen.<br />
– Jag har mest varit med<br />
som hantlangare. Jag har burit<br />
ut råstenar, huggit käppar och<br />
med dem märkt upp råar.<br />
plantskogar skriker på hjälp<br />
Trygve Smedman månar alldeles<br />
särskilt om plantskogarna.<br />
Han konstaterar att<br />
behovet av plantskogsvård<br />
är stort, och är oroad över de<br />
unga beståndens framtida utveckling.<br />
– Det är mycket klokt att<br />
satsa på plantskogsvård. Sist<br />
och slutligen blir det inte så<br />
fasligt dyrt, speciellt om arbetet<br />
utförs i rätt tid.<br />
Arbetskostnaden varierar<br />
visserligen mycket beroende<br />
på bördighet och beståndets<br />
skick.<br />
– På magra, torra marker är<br />
plantskogsröjningen inte särskilt<br />
tidskrävande, men trots<br />
allt mycket nödvändig för att<br />
beståndet ska kunna utvecklas<br />
i önskad riktning.<br />
Smedman påminner om de<br />
statliga stöden som finns för<br />
plantskogsskötsel. Skogsägaren<br />
behöver alltså inte betala<br />
hela kalaset själv.<br />
– Dessutom finns möjligheten<br />
att göra avdrag i kapitalbeskattningen,<br />
något som<br />
ytterligare underlättar för<br />
skogsägaren.<br />
Specialavverkningar<br />
Inför vintern är den nyblivna<br />
företagaren lite fundersam.<br />
– Ingen vet ju hur vintern<br />
blir. Mycket snö kan sätta<br />
stopp för plantskogsvården.<br />
Men förhandsröjningarna<br />
brukar inte vara omöjliga att<br />
göra vintertid.<br />
Trygve Smedman investerade<br />
i två röjsågar vid företagsstarten.
En alternativ syssla vet<br />
Trygve Smedman redan om.<br />
Han har blivit tillfrågad av ett<br />
skogsbolag om möjligheten<br />
att utföra specialavverkningar.<br />
– Det gäller till exempel avverkningar<br />
i tvåskiktade bestånd,<br />
närmast granbestånd<br />
med skärmträd som ska avlägsnas.<br />
Kan göra ansökan<br />
Trygve Smedman är heller<br />
inte främmande för pappersarbete.<br />
När han utför<br />
plantskogsröjningar direkt åt<br />
skogsägare, kan han väl tänka<br />
sig att sköta den pappersexercis<br />
som följder med.<br />
– Det handlar närmast om<br />
att fylla i ansökan om statliga<br />
bidrag, så kallade Kemerastöd,<br />
för plantskogsvården.<br />
Han har helt klart nytta av<br />
sin utbildning. Som skogsbruksingenjör<br />
har han även<br />
kunskaper att bedöma rätt<br />
tidpunkt för olika arbeten.<br />
Dessutom har till exempel<br />
röjningsstyrkan stor betydelse<br />
för en plantskogs framtida<br />
utveckling. Smedman understryker<br />
att våra skogar behöver<br />
kunnig arbetskraft.<br />
– Det har kastats fram att<br />
utländska bärplockare kunde<br />
erbjudas skogsarbete. Jag förstår<br />
att det kan ses som ett sätt<br />
att råda bot på arbetskraftsbristen<br />
i skogen, men själv är<br />
jag skeptisk till ett sådant arrangemang.<br />
lagen och certifieringen<br />
Det krävs de facto en hel del<br />
kunskaper i skogsskötselns<br />
alla faser. Rätt behandling<br />
av varje bestånd, enligt mark<br />
och utvecklingsskede, är bara<br />
en liten del. Arbetsteknik är<br />
dessutom en detalj i helheten.<br />
Men också lagar och förordningar<br />
kräver insikter.<br />
Både teori och praktik står<br />
Trygve Smedman till tjänst<br />
med inom sitt företag Smedskog<br />
Skogsservice.<br />
Det är klokt att satsa i plantskogsvård. Bidrag och skatteavdrag är till god hjälp för skogsägaren.<br />
– Och dessutom finns certifieringen<br />
och därmed också<br />
naturvården med i bilden.<br />
Trygve Smedman håller automatiskt<br />
även naturvården i<br />
minnet under sitt dagliga arbete.<br />
– Det är speciellt aktuellt<br />
vid förhandsröjningar. Om<br />
jag ser en grupp gamla as-<br />
1<br />
par i en planerad avverkning<br />
lämnar jag gruppen, inklusive<br />
alla små stammar, helt orörd<br />
när jag röjer.<br />
Också vid plantskogsröjning<br />
bör naturvården beaktas.<br />
– Det går alldeles utmärkt<br />
att lämna till exempel rönnar<br />
i en plantskog.<br />
De varken stör eller kostar,<br />
och inget extra arbete kräver<br />
de heller. Det hela handlar<br />
om ett aktivt tänkande på helheten.<br />
lönsammast nära hemmet<br />
Trygve Smedmans verksamhetsområde<br />
består geografiskt<br />
till största delen av Nykarleby<br />
med omnejd. Men behov av<br />
hans tjänster finns också utanför<br />
kärnområdet. Det är ingen<br />
omöjlighet för företagaren att<br />
arbeta på ett mera vidsträckt<br />
område, men lönsamheten<br />
mår bra av korta resor.<br />
– Jag fakturerar per arbetad<br />
timme, men resorna fakturerar<br />
jag inte extra för. Det betyder<br />
att min lönsamhet sjunker<br />
i samma omfattning som resorna<br />
förlängs. m<br />
text Och fOtO:<br />
anne manner
Kampanj satte fart på<br />
röjsågarna<br />
malax skOgsvÅrdsförening är unik i österbOtten. sOm<br />
enda förening i landskapet klarar den mÅlsättningarna<br />
för ungskOgsvÅrd. den landsOmfattande kampan-<br />
jen för ökad ungskOgsvÅrd ökade ytterligare intresset<br />
för skOgsvÅrd i malax.<br />
I somras gick ungefär 1200<br />
brev ut till skogsägare inom<br />
Kustens skogscentrals område.<br />
Idén var att öka ungskogsvården.<br />
Breven var riktade till<br />
skogsägare med färsk skogsbruksplan,<br />
och alla som blev<br />
uppmärksammade fick information<br />
om behovet av vård i<br />
den egna skogen.<br />
Skogsvårdschef Greger erikslund<br />
på Kustens skogscentral<br />
berättar att en ökning av<br />
skogsvården är högst nödvändig.<br />
– Orsakerna till att vården<br />
måste öka är flera. Dels går<br />
skogsägarna miste om en<br />
massa pengar, när skogen inte<br />
producerar som den borde.<br />
Dessutom ville vi med kampanjen<br />
uppmana skogsägare<br />
att utnyttja de statliga medlen<br />
för skogsvård i högsta möjliga<br />
grad. Och vidare har vi certifieringens<br />
krav att leva upp<br />
till.<br />
Erikslund kan konstatera att<br />
ungskog faktiskt har vårdats<br />
i högre grad efter att breven<br />
nått skogsägarna.<br />
– Men hur stor inverkan<br />
kampanjen har i sammanhanget<br />
är svårt att säga. Det<br />
finns också andra faktorer<br />
som kan bidra till en ökad<br />
plantskogsvård.<br />
Höga priser gynnar vård<br />
Han får medhåll av verksamhetsledare<br />
Thomas jåfs på<br />
Malax skogsvårdsförening.<br />
– Under höstens lopp har<br />
uppdragen helt klart ökat.<br />
Men det är lite svårt att säga<br />
vad som är kampanjens förtjänst,<br />
och vad som beror på<br />
högkonjunkturen eller på någonting<br />
annat.<br />
Jåfs konstaterar att högre<br />
virkespriser medger större<br />
satsningar på skogsvård.<br />
1<br />
– Under tider med höga<br />
virkespriser har skogsägarna<br />
både råd och vilja att betala<br />
för åtgärder som inte omedelbart<br />
ger ett netto tillbaka. Den<br />
långsiktiga lönsamheten gynnas<br />
alltså av den förbättrade<br />
lönsamheten här och nu.<br />
Aktiva skogsägare<br />
Skogsägare som vill anlita föreningen<br />
för skogsvård har varit<br />
extra aktiva under höstens<br />
lopp. Inom självverksamheten<br />
märks också en ökning.<br />
I Malax står de självverksamma<br />
skogsägarna för ungefär<br />
hälften av röjningsarealen<br />
och 30 procent av ungskogsgallringarna.<br />
– Totalt vårdar vi ungefär<br />
500 hektar ungskog på vårt<br />
område i år.<br />
Jåfs förklarar föreningens<br />
goda prestationer som ett<br />
resultat av långvarig verksamhet.<br />
Skogsägarna är helt<br />
enkelt vana att vända sig till<br />
föreningen för att få hjälp<br />
med sina ungskogar.<br />
– Ungskogsvården har länge<br />
haft en framträdande plats i<br />
vår verksamhet. Det beror på<br />
att vi redan under många år<br />
haft en stor andel ungskogar<br />
inom området. Och eftersom<br />
de behöver vårdas, har<br />
föreningen och skogsägarna<br />
tillsammans gått in för att på<br />
allvar satsa på ungskogarna.<br />
fyra på heltid<br />
Jåfs berättar att föreningen har<br />
fullt upp. Arbetsuppdragen<br />
står faktiskt på kö.<br />
– Skogsägarna har förståelse<br />
för att vi inte hinner utföra<br />
alla uppdrag omedelbart.<br />
Några månaders väntetid är<br />
verklighet hos oss just nu.<br />
Vackert så, kan Jåfs konstatera.<br />
Han ser med glädje på<br />
skogsägarnas intresse, och<br />
vet att bakom beställningarna<br />
finns insikter om skogsvårdens<br />
betydelse.<br />
För tillfället är fyra heltidsanställda<br />
skogsarbetare fullt<br />
sysselsatta med röjning. Dessutom<br />
finns en person som tidvis<br />
utför arbeten åt föreningen.<br />
Både förhandsröjning och<br />
plantskogsvård pockar på arbetskraftens<br />
uppmärksamhet.<br />
Den maskinella ungskogsvården<br />
har under året som gått<br />
Röjsågarna går för fullt. Kampanjen<br />
satte extra fart på arbetena.
skötts av två maskinkedjor.<br />
Föreningens drivningsverksamhet<br />
är specialiserad på<br />
ungskogsgallring. Ett trumfkort<br />
har under långa tider varit<br />
uttaget av energived.<br />
– Vi har många års erfarenhet<br />
av energivedshantering.<br />
Veden ger skogsägaren ett<br />
mervärde.<br />
Stödet är bästa moroten<br />
Plantskogsvård betyder en<br />
kostnad för den skogsägare<br />
som anlitar utomstående arbetskraft.<br />
Men Thomas Jåfs<br />
påpekar att hjälp finns att få.<br />
– Möjligheten till statligt<br />
stöd för skogsvården är en<br />
mycket betydande morot. Visserligen<br />
kan skogsägaren dra<br />
av den verkliga kostnaden i<br />
beskattningen, men stöden<br />
motiverar nog mera än avdragen.<br />
Stöd finns för både självverksamma<br />
och för de som<br />
anlitar arbetskraft.<br />
– Stöden betyder mycket för<br />
båda kategorierna. Den självverksamma<br />
skogsägaren uppskattar<br />
den lilla uppmuntran<br />
som ett väl utfört arbete belönas<br />
med. Och för den som<br />
anlitar folk är det viktigt att få<br />
hjälp med kostnaden.<br />
Thomas Jåfs leder den enda österbottniska skogsvårdsföreningen som vårdar skog enligt målsättningarna.<br />
Thomas Jåfs konstaterar att<br />
stöden långt styr skogsvården.<br />
Idealet skulle vara att röjsågen<br />
startas när plantskogen behöver<br />
hjälp. Men idag beviljas<br />
stöd först när ett plantbestånd<br />
är minst 1,3 meter högt, och<br />
det innebär att en del slyrika<br />
bestånd lider onödigt länge.<br />
17<br />
viktigt att röja rätt<br />
Thomas Jåfs är noga med arbetets<br />
kvalitet.<br />
– Det är viktigt att både<br />
självverksamma och anställda<br />
röjer varje bestånd på rätt sätt.<br />
Självverksamma skogsägare<br />
lämnar ofta för många stam-<br />
mar per hektar. Det straffar<br />
sig. För det första ställer staten<br />
bestämda krav på bland annat<br />
tätheten, för att stöd ska kunna<br />
beviljas. Och för det andra<br />
har tätheten stor betydelse för<br />
den fortsatta utvecklingen i<br />
plantbeståndet.<br />
Det är inte bara tillväxten<br />
som lider i ett tätt bestånd.<br />
Hård konkurrens stammarna<br />
emellan betyder små kronor<br />
och späda stammar, vilket i<br />
sin tur innebär att träden är<br />
väldigt utsatta. Ett alltför tätt<br />
bestånd inbjuder till allvarliga<br />
snö- och stormskador. m<br />
text Och fOtO:<br />
anne manner<br />
Lämplig täthet betyder friska<br />
bestånd, optimal tillväxt och<br />
högre lönsamhet framöver.
Sätt ekonomin i balan<br />
se över och lär av din<br />
vi närmar Oss Årsskiftet Och nyÅrslöften. tidpunkten<br />
var isynnerhet förr hOpkOpplad med att fÅ Ordning<br />
Och reda dels pÅ sina inkOmster Och utgifter Och dels<br />
pÅ sina tillgÅngar Och skulder för uppgörande av<br />
skattedeklaratiOnen. denna hälsOsamma prOcess har<br />
tyvärr fallit bOrt för det flesta Och man fÅr bara vänta<br />
pÅ det färdigt ifyllda skatteförslaget, sOm kOmmer<br />
lÅngt senare pÅ vÅren.<br />
Trots att deklarationstvånget<br />
för många fallit bort borde<br />
man gå igenom sin ekonomi<br />
och planera inför framtiden<br />
och samtidigt även försöka<br />
lära sig av sina eventuella<br />
misstag.<br />
Hälsa, kärlek och ekonomi<br />
Innan man fördjupar sig i tekniska<br />
detaljer borde man börja<br />
med att fråga sig själv vad<br />
som är viktigt. Hur ser mina<br />
prioriteringar ut?<br />
Hälsa, kärlek och ekonomi<br />
i nämnd ordning brukar vara<br />
viktiga för de flesta. Har man<br />
de två första under kontroll<br />
kan man fortsätta med att fördjupa<br />
sig i den ekonomiska<br />
planeringen.<br />
Alla vill ha en sund balans<br />
i sin ekonomi, men jag tror<br />
att det är viktigt att även låta<br />
känslor och intressen påverka<br />
besluten. Vad känns bra för<br />
mig? Vilka risker vill jag leva<br />
med?<br />
vad göra på kort sikt?<br />
På kort sikt borde man göra<br />
en genomgång av skulder och<br />
tillgångar vid årsskiftet. Vilka<br />
eventuella ändringar borde<br />
Foto: Tapios bildarkiv<br />
jag göra? Hur klarar jag mina<br />
utgifter och amorteringar under<br />
det kommande året?<br />
1<br />
Korta placeringar innebär<br />
även låg avkastning, om man<br />
inte är ute för att spekulera.<br />
Avkastningen på bankkonton<br />
rör sig mellan 0 % och 4 %,<br />
beroende på kontotypen. Korta<br />
räntefonder är även mycket<br />
lämpliga och här kan man<br />
räkna med en avkastning, som<br />
är något över 3 %. Inflationen<br />
är för tillfället kring 3 %, vilket<br />
innebär att dessa riskfria<br />
alternativ i praktiken inte ger<br />
någon reell avkastning.<br />
Beslutar man sig för att ta<br />
ett lån för att täcka sina kortfristiga<br />
behov kan man binda<br />
En genomgång av skulder och tillgångar vid årsskiftet ger en bra<br />
bild av det ekonomiska läget.<br />
lånet till t.ex. 12 månaders<br />
euriborränta, som är ca 4,7<br />
% för tillfället. Med bankens<br />
marginal blir kostnaden för<br />
en sådan kredit något över 5<br />
%.<br />
vad på lång sikt?<br />
I allmänhet anser man att<br />
långsiktiga placeringar har en<br />
placeringstid på minst 3 till 5<br />
år.<br />
På längre sikt borde man<br />
dels fundera på alternativa<br />
placeringar och dels även på<br />
gåvor och eventuella generationsväxlingar.<br />
Gåvor kan<br />
man ge för högst 3 400,- euro<br />
under en period om 3 år.<br />
Detta belopp torde efter årsskiftet<br />
stiga till 4 000,- euro.<br />
Beloppet är inte stort, men<br />
kan utnyttjas t.ex. så att man<br />
placerar i fonder för 110,-<br />
euro per månad för ett barns<br />
räkning. Med tanke på den<br />
långa spartiden och det tämligen<br />
blygsamma beloppet<br />
bör man i detta fall använda<br />
sig av en lämplig aktiefond.<br />
Riskerna blir även mindre när<br />
placeringen sker under en<br />
längre tidsperiod. Beroende<br />
på kursnivån får man ibland<br />
flera och ibland färre fondandelar<br />
för 110,- euro.<br />
Den vanligaste långsiktiga<br />
placeringen är familjens egen<br />
bostad. Placerar man i en bostad<br />
för uthyrning borde man<br />
ha som målsättning att få en<br />
avkastning på ca 5 %. Aktier<br />
och fonder borde på sikt ge<br />
en avkastning om ca 8 %. I<br />
Finland kan man gärna även<br />
överväga direkta aktieplaceringar<br />
om man själv har ett<br />
intresse att följa med bolagens<br />
verksamhet. Då det gäl-
s –planera,<br />
a misstag<br />
ler internationella placeringar<br />
är dock fonder absolut att föredra.<br />
I allmänhet rekommenderar<br />
man att andelen av en persons<br />
aktieplaceringar ska vara 100<br />
– personens ålder. En nyfödd<br />
placerar således allt i aktier<br />
och en 70 åring 30 %.<br />
Regeringen har planer på<br />
att minska på arvsskatten<br />
och tydligen skulle man vilja<br />
gynna generationsväxlingar<br />
kring bland annat företag och<br />
skogsbruk.<br />
Skogen som placering<br />
<strong>Skogsbruket</strong> är en placering,<br />
som välskött ger en årlig avkastning<br />
på kanske 5 %. En<br />
överårig skog börjar dock i<br />
något skede ge en negativ<br />
avkastning. Vi får vindfällen<br />
och ett ökat antal rötskadade<br />
träd. Har man en sådan skog<br />
ska man inte vänta på ett<br />
kommande penningbehov<br />
utan sköta skogen enligt dess<br />
behov och istället låta kapitalet<br />
gå över i någon bättre<br />
avkastande form. Hur det frigjorda<br />
kapitalet placeras är<br />
mycket beroende på när man<br />
uppskattar att man har följande<br />
större penningbehov.<br />
Ett kommande penningbehov<br />
kan även täckas med ett lån,<br />
varför placeringen helst ska<br />
göras på lång sikt.<br />
Kapital kan naturligtvis även<br />
användas<br />
Ordning och reda lönar sig<br />
alltid. Den som inte kontinuerligt<br />
vill föra bok över sina<br />
utgifter och inkomster kunde<br />
åtminstone försöka göra en<br />
Vid planeringen<br />
av placeringar på<br />
längre sikt kan<br />
du fundera både<br />
på alternativa<br />
placeringsformer<br />
och på gåvor.<br />
uppföljning under t.ex. en<br />
period om 1 månad och på så<br />
vis få en uppfattning om vart<br />
pengarna försvinner.<br />
Bland placeringsalternativen<br />
får man alltid lov att göra<br />
kompromisser. Det finns inget<br />
1<br />
alternativ som har hög avkastning,<br />
inga risker och inga<br />
skatter.<br />
Kapital kan naturligtvis<br />
även användas för resor, bilar,<br />
båtar, sommarstugor etc.,<br />
men även då kräver det att<br />
text:<br />
christian hildén<br />
God Jul och Gott Nytt År<br />
önskar<br />
ANDELSLAGET<br />
ÅLANDS<br />
SKOGSÄGARFÖRBUND<br />
FIN 22410 GODBY TEL: 018-43 100 FAX 018-43 1010<br />
E-post: info@skogen.aland.fi<br />
dessa utgifter är beaktade i<br />
familjens årsbudget. m
Ossi Harju<br />
bjuder läsarna på läckra mattips.<br />
Nyårsmeny<br />
sÅ är År 2007 snart slut Och sOm kOck kan jag<br />
säga att det har varit mitt mest hektiska År när<br />
det gäller matlagning. människOr äter mer<br />
Och mer ute eller beställer catering hem. jag<br />
vet inte Om det berOr pÅ att alla har sÅ brÅt-<br />
tOm nuförtiden sÅ att man inte hinner laga mat<br />
själva eller Om det är en bekvämlighetssak?<br />
jag hOppas i varje fall att ni sOm läser detta tar<br />
er tid att pröva pÅ eller fÅr inspiratiOn av den<br />
nyÅrsmeny sOm jag bjuder pÅ. m<br />
0<br />
Happy C<br />
meny<br />
Förrätt:<br />
Trattkantarellsoppa med<br />
örtgallette<br />
Varmrätt:<br />
Saltimbocca på älg med<br />
”Hasselbacks potatis”<br />
Dessert:<br />
Mjölkchokladbrylé med<br />
äppelkompott<br />
Trattkantarellsoppa,<br />
4 portioner<br />
100 g trattkantareller<br />
1 st schalottenlök<br />
1 msk smör<br />
2 msk vitt vin<br />
6 dl kycklingbuljong<br />
1 tsk soja<br />
4 dl grädde<br />
1 dl mjölk<br />
salt<br />
fint malen svartpeppar<br />
socker<br />
1 msk maizenamjöl<br />
smetana<br />
Borsta och rengör trattkantarellerna,<br />
lägg dem på papper<br />
så att de får torka.<br />
Finhacka löken och skär<br />
svamparna i bitar. Fräs svampen<br />
och löken i smör ca 4<br />
minuter, slå på vinet och låt<br />
det koka tills hälften återstår<br />
av vinet.<br />
Tillsätt kycklingbuljongen,<br />
sojan och låt det koka på svag<br />
värme ca 30 minuter. Tillsätt<br />
grädden och mjölken, låt<br />
koka upp igen.<br />
Rör ut maizenan med lite<br />
kallt vatten och red av soppan,<br />
smaka av med salt, fint<br />
malen svartpeppar och en<br />
nypa socker.<br />
Tillsätt en klick smetana i<br />
varje soppskål vid servering.<br />
Örtgallette, 20–30 bitar<br />
15 g jäst<br />
2 msk ljumt vatten<br />
1 msk socker + ½ tsk salt<br />
100 g rumstempererat smör<br />
1 ägg<br />
100 g riven vällagrad ost<br />
1½ dl färska örter: timjan, basilika,<br />
oregano, rosmarin (använd<br />
fantasin)<br />
4 dl vetemjöl<br />
Att fördela överst:<br />
50 g kylskåpskallt smör<br />
1 tsk grovt salt (flingsalt)<br />
Smula ner och lös upp jästen<br />
i det ljumma vattnet i en skål,<br />
ställ åt sidan.<br />
Rör smöret med socker och<br />
salt. Tillsätt den lösta jästen,<br />
ägget samt örterna och riven<br />
ost. Arbeta ihop degen, enklast<br />
är att välta ut degen på<br />
bakbordet och knåda lite förhand.<br />
Forma degen till en stor<br />
rund degboll och låt jäsa 1–2<br />
timmar.<br />
Tumma eller kavla degen<br />
till en stor och mycket tunn<br />
kaka. Skiva smöret tunt och<br />
lägg det på degkakan. Strö<br />
över flingsalt.<br />
Grädda mitt i ugnen i 225° C<br />
ca 15 min.<br />
Saltimbocca på älg,<br />
4 portioner<br />
700 g ytter- eller innerfilé<br />
av älgkalv<br />
vetemjöl<br />
salt<br />
peppar<br />
6 skivor parmaskinka<br />
smör<br />
olivolja<br />
Sås:<br />
2 dl vitt vin<br />
0,5–1 dl marsalavin<br />
kalvfond<br />
salt<br />
peppar<br />
50 g smör<br />
färska salviablad<br />
Skär köttet i tunna skivor och<br />
banka ut, sväng skivorna och<br />
låt dem ligga i saltat mjöl en<br />
stund. Skaka av överflödigt<br />
mjöl. Stek två av parmaskinkskivorna<br />
som hastigast i lite
ooking<br />
olja och smör, så att de bara<br />
blir lite skrynkliga. Lägg dem<br />
till sidan.<br />
Stek kalvköttskivorna medium<br />
på medelstark värme.<br />
Lägg ihop dem två och två<br />
med en skiva ostekt parmaskinka<br />
och några salviablad<br />
emellan. Håll köttet varmt.<br />
Såsen: Häll vitt vin i stekpannan<br />
och koka upp under<br />
vispning med den kvarvarande<br />
skyn.<br />
Tillsätt marsalavin och kalvfond<br />
och koka ihop såsen.<br />
Smaka av med salt och peppar.<br />
Vispa till sist i smöret så<br />
att såsen blir blank och lite<br />
simmig.<br />
Lägg upp köttet och häll<br />
den heta såsen på och runt<br />
om. Garnera med de stekta<br />
parmaskinkskivorna och färska<br />
salviablad.<br />
Servera med ”Hasselbacks<br />
potatis”.<br />
”Hasselbacks potatis”,<br />
4 portioner<br />
600 g potatis<br />
4 msk hasselnötter<br />
2 msk pinjenötter<br />
matolja<br />
salt<br />
socker<br />
svartpeppar<br />
Skala och skär potatisen i<br />
önskade bitar. Vänd upp med<br />
oljan och krydda med salt,<br />
socker och peppar.<br />
Krossa nötterna grovt och<br />
blanda med potatisen. Rosta<br />
potatisen i ugn 225°C tills<br />
den fått fin färg 15–20 minuter<br />
(beror på bitarnas storlek).<br />
1<br />
mjölkchokladbrylé,<br />
10 portioner<br />
140 g mjölk<br />
340 g grädde<br />
2 st vaniljstänger (snittade)<br />
160 g mjölkchoklad (hackad)<br />
120 g äggula<br />
45 g socker<br />
en nypa salt<br />
Koka upp mjölk, grädde och<br />
vaniljstänger.<br />
Häll 1 /3 del av den varma<br />
vaniljmjölken över chokladhacket<br />
och rör det till en slät<br />
massa. Slå på resten av vaniljmjölken,<br />
låt svalna.<br />
Rör ihop socker och äggula<br />
och blanda ner lite av mjölkchokladmassan,<br />
blanda därefter<br />
ner det i resten av mjölkchokladmassan,<br />
sila och häll<br />
upp i brylékoppar.<br />
Baka i ugn 90°C torr värme<br />
30–40 minuter.<br />
Ställ i kyl och låt kallna.<br />
Strö socker på och bränn av<br />
med gasolbrännare.<br />
äppelkompott<br />
1 200 g äpplen (skalade och<br />
urkärnade) rivna på rivjärn<br />
200 g vatten<br />
80 g socker<br />
salt<br />
Koka upp vatten och socker<br />
och tillsätt rivna äpplen och<br />
koka på svag värme tills det<br />
blir en tjock massa (kompott).<br />
Smaka av och låt kallna. m<br />
text:<br />
Ossi harju<br />
Foto: Maria Lindén
Unga företagare<br />
Hamsterstuff UF och Holkar<br />
UF heter två företag. Båda<br />
ägs av unga företagare, närmare<br />
bestämt elever i årskurs<br />
nio i Korsholms högstadium,<br />
med ämnet Ung företagsamhet<br />
som tillval.<br />
Hamsterstuff UF tillverkar<br />
korköppnare i trä. Bland alla<br />
tänkbara trädslag föll valet på<br />
en.<br />
– Vi valde enen för att den<br />
satsar på trä<br />
inOm kOrshOlms högstadium finns 24 företagare Och<br />
Åtta företag. verksamheten pÅgÅr under ett läsÅr Och<br />
är en del av det landsOmfattande prOgrammet ung företagsamhet.<br />
tvÅ av företagen i kOrshOlm verkar inOm<br />
snickeribranschen.<br />
doftar gott, och för att vi vill<br />
använda ett lite mer speciellt<br />
trädslag.<br />
Det säger de två delägarna,<br />
Simon nässlin och Rasmus<br />
nyström.<br />
Att de blev företagare just<br />
inom snickeribranschen beror<br />
på att båda trivs med träslöjd.<br />
Att de blev företagare över<br />
huvud taget beror på att eget<br />
företagande känns som ett<br />
fullt möjligt alternativ i framtiden.<br />
Högsäsong inför julen<br />
För tillverkare av korköppnare<br />
är hösten en hektisk tid.<br />
– Korköppnarna lämpar sig<br />
mycket bra som julklappar,<br />
och därför måste vi se till att<br />
vi har produkter att sälja medan<br />
säsongen pågår.<br />
Råvaran har slöjdläraren<br />
letat fram ur gamla gömmor.<br />
Lagret torde räcka till ett 50tal<br />
korköppnare. Sedan gäller<br />
det för företagarna att på ett<br />
eller annat sätt skaffa mera<br />
material.<br />
– Materialanskaffningen<br />
står för kostnaden inom vårt<br />
företag. Det är trä och metall-<br />
delen, alltså själva öppnaren,<br />
som vi måste skaffa.<br />
I slöjdsalen får företagarna<br />
använda verktyg och maskiner.<br />
– Arbetet är till största delen<br />
maskinellt, och är vi riktigt<br />
snabba kan vi tillverka en<br />
öppnare på cirka tio minuter,<br />
säger delägarna i Hamsterstuff<br />
UF.<br />
Korköppnarna kostar en<br />
femma per styck. Företagarna<br />
erbjuder sig också att bränna<br />
in exempelvis kundens namn<br />
i träet. Vid <strong>Skogsbruket</strong>s besök<br />
fanns inga färdiga produkter<br />
att beskåda.<br />
– Vi har sålt slut i samma<br />
takt som vi hunnit tillverka.<br />
fågelholk som byggsats<br />
Kollegerna i branschen, de<br />
fyra delägarna i Holkar UF,<br />
är också fullt upptagna med<br />
produktionen.<br />
– Vi tillverkar fågelholksbyggsatser,<br />
säger Andreas<br />
levander, emil lundberg, Sebastian<br />
Strandberg och Kim<br />
Östman.<br />
Företagarna föredrar att<br />
tillverka byggsatser framom<br />
att spika ihop vanliga fågelholkar,<br />
färdiga att sättas upp<br />
i närmaste träd.<br />
– Färdiga fågelholkar är ju<br />
så vanliga. Vår affärsidé är lite<br />
annorlunda.<br />
Något monteringsproffs behöver<br />
inte kunden vara. Med<br />
byggsatsen följer en beskrivning,<br />
och naturligtvis är holkpaketet<br />
komplett.<br />
Simon Nässlin och Rasmus<br />
Nyström, delägare i företaget<br />
Hamsterstuff UF, tillverkar<br />
korköppnare i en.
Träråvaran består av gamla,<br />
lite grånade bräder. Det torde<br />
fåglarna uppskatta.<br />
Gör allt som hör till<br />
Delägarna gör själv allt som<br />
normalt faller på företagare,<br />
så som nödvändig pappersexercis,<br />
produktion, eventuell<br />
offertförfrågan, marknadsföring,<br />
prissättning och redovisning.<br />
Givetvis behåller<br />
företagarna det netto som företagsverksamheten<br />
ger.<br />
Som bollplank och kontakt<br />
utanför skolan fungerar<br />
en mentor. Varje företag har<br />
en egen, och mentorn behöver<br />
inte vara verksam inom<br />
samma bransch. Det är sina<br />
erfarenheter av själva företagandet<br />
som mentorn kan dela<br />
med sig av.<br />
– Vi kan till exempel be vår<br />
mentor om hjälp med kontakter,<br />
när vi bjuder ut våra<br />
korköppnare till företag, säger<br />
Simon Nässlin och Rasmus<br />
Nyström.<br />
Kontakt utanför skolan<br />
– De unga företagarna ska ju<br />
inte enbart verka inom sko-<br />
Andreas Levander, Sebastian<br />
Strandberg och Kim Östman<br />
är mitt uppe i produktionen<br />
av fågelholkar.<br />
lans väggar. Kontakten ut till<br />
samhället, eventuella underleverantörer<br />
och till kunderna<br />
är viktig, säger läraren i Ung<br />
företagsamhet, monica Asplund.<br />
Det är här mentorerna kommer<br />
in i bilden. Dem har Asplund<br />
kontaktat och engagerat,<br />
och de står till tjänst för eleverna<br />
vid behov.<br />
– Mentorerna är uttryckligen<br />
bollplank. De unga fö-<br />
Emil Lundberg, en av delägarna<br />
i Holkar UF, är sysselsatt<br />
med att tillverka tak till fågelholkar.<br />
Holkarna säljs som<br />
byggsatser.<br />
retagarna fattar själv alla beslut.<br />
Det är nu andra året möjligheten<br />
till det här tillvalsämnet<br />
finns i Korsholms högstadium.<br />
– Och det är uttryckligen<br />
niondeklassisterna som startat<br />
företag. I åttan får eleverna<br />
teoretiska kunskaper i allt som<br />
rör verkligt företagande.<br />
Företagarens verklighet går<br />
som en röd tråd genom allt<br />
som rör tillvalsämnet. Asplund<br />
ser det som viktigt att<br />
eleverna rustas för en eventuell<br />
framtid som företagare. Ett<br />
led i arbetet är att engagera<br />
olika ämneslärare för att stöda<br />
företagens produktion.<br />
– Företagen som eleverna<br />
startat är verksamma inom<br />
olika branscher. Därför sker<br />
produktionen i samband<br />
med olika ämnen, och därför<br />
behövs också andra lärares<br />
insatser, säger Monica Asplund.<br />
pusslande med tid och rum<br />
Slöjdläraren mikael Streng är<br />
en av dem som finns till hands<br />
vid behov.<br />
– Företagarna klarar sig för<br />
det mesta själv, men jag finns<br />
här om de behöver fråga någonting.<br />
Slöjdläraren verkar för tillfället<br />
i den angränsande salen,<br />
där han undervisar en<br />
grupp elever i silversmide.<br />
Det är sen eftermiddag, och<br />
företagarna har slutat sin<br />
skoldag. Men produktionen<br />
kräver extra tid, och det gäller<br />
att passa på medan slöjdsalen<br />
är ledig.<br />
– Företagarna kommer från<br />
olika klasser och är bosatta<br />
i olika delar av kommunen.<br />
Därför krävs ett visst pusslande<br />
både med tider och<br />
med transporter hem, säger<br />
Streng.<br />
Han konstaterar att det svåraste<br />
trots allt är att komma<br />
igång, och att alla helt enkelt<br />
får hjälpas åt med de praktiska<br />
arrangemangen. m<br />
text Och fOtO:<br />
anne manner
Julgranens grönska en<br />
symbol för det eviga livet<br />
traditiOnen med julgran<br />
är gemensam för hela den<br />
kristna världen Och julgranstraditiOnen<br />
i den<br />
fOrm vi känner den, anses<br />
härstamma frÅn det<br />
medeltida tyskland. till<br />
den katOlska kyrkans ritualer<br />
hörde nämligen<br />
ett paradisskÅdespel, i vilket<br />
ingick ett vintergrönt<br />
träd sOm smyckats med<br />
frukter. det smyckade<br />
trädet i skÅdespelet symbOliserade<br />
skapelsen av<br />
världen Och edens lustgÅrd.<br />
Till Finland anses traditionen<br />
med julgranar ha kommit i<br />
början av 1800-talet, men<br />
redan i vikingarnas religiösa<br />
riter har vintergröna kvistar<br />
av träd symboliserat det<br />
eviga livet. Också i Kalevala<br />
förekommer en historia om<br />
en gran med blomstergrenar,<br />
blomsterkvistar och blomsterkrona.<br />
Gemensamt för alla<br />
traditioner med julen och julgranen<br />
är att man vid vintersolståndets<br />
tid firar ljuset och<br />
att de prydda gröna kvistarna<br />
symboliserar det eviga livet.<br />
naturgranar eller odlade<br />
granar<br />
Varje år pryds en dryg miljon<br />
granar i Finland i juletider.<br />
Hälften av granarna eller en<br />
halv miljon hämtas från egen<br />
eller annans skog. Ungefär<br />
en halv miljon granar skaffas<br />
kommersiellt. Av dessa köpta<br />
granar är de flesta inhemska<br />
odlade eller fritt vuxna<br />
skogsgranar (Picea abiens),<br />
Den serbiska granen (Picea<br />
omorica) har vunnit mark på<br />
julgransmarknaden. I Kalevala<br />
pryds “julgranen” av månen<br />
som lyser mitt i kronan och<br />
Karlavagnen som glimmar på<br />
dess kvistar.<br />
men även inhemska odlade<br />
granarna av andra slag såsom<br />
den serbiska granen (Picea<br />
omorica), svartgran (Picea<br />
mariana) och silvergran har<br />
vunnit mark på marknaden.<br />
Av julgranarna som säljs är<br />
drygt hälften eller ungefär<br />
300 000 odlade julgranar. De<br />
övriga granarna som säljs är<br />
naturgranar som ofta märkts<br />
ut i skogen av julgransförsäljaren<br />
i god tid före säsongen.<br />
Julgranar importeras också<br />
varje år från utlandet, främst<br />
från Danmark och Sverige.<br />
Förutom dessa har också<br />
4<br />
konstgranarna vunnit mark<br />
under senare år.<br />
julgransodling<br />
Kommersiell<br />
I Finland började man odla<br />
julgranar i kommersiellt syfte<br />
på 1960-talet. Uppskattningsvis<br />
hälften av de företagare<br />
som odlar granar till julgransförsäljning<br />
har organiserat sig<br />
inom producentföreningen<br />
Joulupuuseura ry. Julgransodlingen<br />
är en växande binäring<br />
som i Finland betjänar främst<br />
den inhemska marknaden.<br />
Detta till skillnad från till ex-<br />
empel Danmark och södra<br />
Sverige som har en betydande<br />
exportmarknad för både barrträdskvistar<br />
och julgranar.<br />
Den korta säsongen för julgransförsäljning<br />
varar ungefär<br />
en månad och omsätter i Finland<br />
årligen uppskattningsvis<br />
10–20 miljoner euro. m<br />
text:<br />
maria lindén<br />
Källor:<br />
Träden och vi, Kåre Pihlström, Föreningen<br />
för skogskultur.<br />
Joulupuukirja joulupuun kasvatuksen<br />
perusteet Suomessa, Joulupuuseura.<br />
Foto: <strong>Skogsbruket</strong>s arkiv
Skogslägenheterna måste bli större<br />
jord- och skogsbruksministern<br />
kräver att parterna som<br />
ligger bakom det nationella<br />
skogsprogrammet målmedvetet<br />
börjar jobba för att skogslägenheterna<br />
ska bli större.<br />
– Det är en nyckelfråga för<br />
vår konkurrensförmåga, sade<br />
jord- och skogsbruksminister<br />
Sirkka-liisa Anttila på ett<br />
seminarium i Rovaniemi. I<br />
exempelvis Sverige är medelstorleken<br />
på en privatägd<br />
skogslägenhet nästan femtio<br />
hektar.<br />
Anttila betonade att ägostrukturen<br />
för de privatägda<br />
skogarna hittills har varit en<br />
styrka för virkesförsörjningen<br />
i Finland men lät förstå att det<br />
i fortsättningen inte nödvän-<br />
PPå<br />
julaftonen har vi hemma<br />
en hel hög med julpapper och<br />
presentförpackningar, som vi<br />
snabbt vill ha ut ur huset. Men<br />
vart ska pappret och förpackningarna<br />
slängas?<br />
julpapper<br />
Julpapper får inte läggas i kärl<br />
för insamling av returpapper<br />
och inte heller i kärl för<br />
returkartong. Julpapper och<br />
presentpapper är vanligtvis<br />
kraftigt ytbehandlat och innehåller<br />
mycket tryckfärg samt<br />
ofta också tejp. Det ska slängas<br />
i kärl för blandavfall.<br />
Det finns också julpapper i<br />
form av folie- och aluminium-<br />
Jord- och skogsbruksminister Sirkka-Liisa Anttila vill stoppa<br />
splittringen av skogslägenheter.<br />
digtvis är det. Enligt Anttila<br />
håller skogsägandet på att bli<br />
en fritidssysselsättning när det<br />
borde vara en näringsgren.<br />
– Förutom i det nationella<br />
skogsprogrammet bör ägostruk-<br />
turen också tas upp i många<br />
andra sammanhang, som till<br />
exempel när arvsskatten för<br />
skogslägenheter behandlas.<br />
Den bör inte slopas för andra<br />
än för de personer som har skog<br />
som sin näringsgren, sade Anttila.<br />
Det här kan man bedöma<br />
utgående från om skogslägenheten<br />
har en skogsbruksplan<br />
och om den följs.<br />
– För att undvika skatt bör<br />
skogslägenheten också vara<br />
tillräckligt stor. Det skulle<br />
motverka en splittring av lägenheterna<br />
i samband med<br />
arvsskifte. m<br />
text:<br />
gerd mattssOn-turku<br />
Julaftonens skräp har olika adresser<br />
julpapper klassas sOm<br />
blandavfall, presentförpackningar<br />
sOm kartOngavfall<br />
Och julkOrt sOm<br />
returpapper.<br />
papper. De ska också slängas<br />
i kärl för blandavfall.<br />
Till blandavfall hör avfall<br />
som inte kan återvinnas eller<br />
utnyttjas. Det körs till soptippen.<br />
presentförpackningar<br />
Det blir allt vanligare att julklappar<br />
packas in i presentförpackningar<br />
av kartong.<br />
Kartongförpackningarna ska<br />
slängas i insamlingskärlen för<br />
returkartong, i samma kärl<br />
som mjölk- och juiceförpackningar.<br />
Returkartongen skickas till<br />
Stora Ensos fabrik i Varkaus.<br />
Av returkartongen tillverkas<br />
hylskartong, som används<br />
som råmaterial vid tillverkning<br />
av hylsor som finns innerst<br />
i tygrullar och pappers-<br />
Julpapper klassas som blandavfall<br />
och hamnar på sopptippen.<br />
Foto: YTV.<br />
rullar. Eventuell plast som kan<br />
ingå i kartongen tas tillvara<br />
och bränns.<br />
Förpackningarna tar mindre<br />
utrymme om du plattar till<br />
dem och lägger dem inuti varandra<br />
och fyller därmed inte<br />
insamlingskärlen så snabbt.<br />
Avfallsavgiften som en fastighet<br />
betalar beror direkt av den<br />
mängd avfall som fastigheten<br />
producerar.<br />
Oskadade förpackningar<br />
kan också sparas för användning<br />
nästa jul.<br />
julkort<br />
Julkort kan läggas både tillsammans<br />
med returpapper<br />
och returkartong. Tumregeln<br />
är att allt papper som ett hushåll<br />
får genom postluckan<br />
eller i postlådan duger som<br />
returpapper. m<br />
text:<br />
gerd mattssOn-turku
N i skogen<br />
högst upp i tallens tOpp ligger en hög av grOva kvistar.<br />
rishögen är Omkring 1,5 meter i diameter Och dess<br />
översida är platt. trOts att den är stOr Och breder ut<br />
sig över hela trädtOppen kan den vara svÅr att fÅ syn<br />
pÅ Om man inte vet att den finns där. högen är ett<br />
fÅgelbO, närmare bestämt, havsörnens.<br />
Havsörnen är Nordeuropas<br />
största fågel. En havsörn kan<br />
bli hela 2,5 meter mellan<br />
vingspetsarna och kroppen<br />
kan bli upp till en meter lång.<br />
Trots det stora formatet väger<br />
en havsörn bara 4–7 kilo. Honorna<br />
är normalt något större<br />
än hanarna.<br />
Havsörnen häckar i närhe-<br />
Havsörnens bo är stort och tungt och<br />
används år efter år av samma örnpar.<br />
Trädets krona måste ha starka grenar<br />
för att orka bära boet.<br />
ten av vattendrag och bygger<br />
gärna sitt bo i trädtoppar, ofta<br />
i gamla tallar med starka grenar<br />
som kan bära det tunga<br />
boet på flera hundra kilo.<br />
Boet används ofta i flera år<br />
om det får vara i fred.<br />
Havsörnarna har ökat men<br />
kräver uppmärksamhet<br />
Idag finns det omkring tusen<br />
havsörnar i Finland. Populationen<br />
har stigit kraftigt sedan<br />
1970-talet då miljögifter,<br />
främst DDT, var den största<br />
orsaken till att havsörnens<br />
förökning misslyckades. Trots<br />
att vår havsörnspopulation<br />
idag mår mycket bättre än för<br />
trettio år sedan, kräver arten<br />
fortfarande särskilt skydd.<br />
Havsörnens största hot idag<br />
är splittringen av häckningsområden<br />
och den ökade störningen<br />
som beror på mänsklig<br />
verksamhet.<br />
<strong>Skogsbruket</strong>s roll är viktig<br />
Eftersom havsörnen är en<br />
hotad art som kräver särskilt<br />
skydd måste man vara försiktig<br />
så att man inte förstör bon<br />
eller stör häckningen. Boträden<br />
finns många gånger just<br />
i produktionsskogarna och<br />
därför har också skogsbruket<br />
en viktig roll i bevarandet av<br />
havsörnen. För att undvika att<br />
boträd blir fällda eller häckningen<br />
misslyckas på grund<br />
av åtgärder i skogen, är det<br />
viktigt att alla aktörer, från<br />
skogsägare till maskinförare,<br />
är medvetna om eventuella<br />
boträd.<br />
Det finns särskilda direktiv<br />
om hur skogen ska behandlas<br />
och vilka åtgärder man får utföra<br />
i närheten av havsörnens<br />
boträd.<br />
• under häckningstiden får<br />
man inte utföra skogsbruksåtgärder<br />
närmare än 900-1 100<br />
meter från bebodda boträd.<br />
• omgivningen kring boet<br />
ska bevaras på en minst 100<br />
meters radie.<br />
• skyddszonen ska följa<br />
terrängens naturliga formationer.<br />
• i närheten av boet, på en<br />
radie av 500 meter, får man<br />
endast utföra försiktiga gallringar<br />
och småskaliga (1 ha)<br />
teghuggningar. m<br />
text Och fOtO:<br />
gunnar salingre<br />
Gunnar Salingre som arbetar<br />
vid Kustens skogscentrals<br />
myndighetsavdelning kommer<br />
regelbundet att berätta<br />
i <strong>Skogsbruket</strong> vad han sett i<br />
skogen genom sin kameralins.
Virkespriser<br />
Virkesbrist hotar<br />
det varma vädret stoppar avverkningarna. Varken skogsmarken<br />
eller skogsvägarna håller för transporter. Flera pappersfabriker<br />
uppger att de har granmassaved i lager endast för några dagar.<br />
Virkesköparna har kört ut tonvis med grus på skogsvägar för<br />
att göra dem kördugliga. Både Metsäliitto och UPM uppger att<br />
de har dirigerat granstock till massafabriker då granmassaveden<br />
har tagit slut.<br />
Granmassaved och björkmassaved är nu mest eftertraktat av<br />
virkesköparna. I södra Finland är leveranspriset på grannmassaved<br />
över 4 euro högre och i Österbotten över 7 euro högre<br />
än för ett år sedan. För rotprisens del är skillnaderna under en<br />
euro. Den självverksamma skogsägaren har fått en rejäl löneförhöjning.<br />
m<br />
i prisstatistiken anges de sex vanligaste virkessortimenten. Inga specialsortiment ingår.<br />
Priserna anges skilt för rotköp och leveransköp.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs i virkeshandelskontrakt mellan virkesköpare<br />
och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar som kommits överens om med avtalskunder<br />
ingår inte och inte heller tidighetstillägg i leveransaffärer. Priserna är utan moms.<br />
Prisuppgifterna baserar sig på den information som Skogsindustrin rf. varje vecka tillställer<br />
skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder från privatägda skogar samt virkespriser.<br />
Med privatägda skogar avses skogar som ägs av privatpersoner, samägda och samfällda<br />
skogar samt skogar som ägs av städer och kommuner. I statistiken ingår inte mängder<br />
och priser som berör skogsbolagens egna skogar och inte heller Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken över inköpta virkesmängder och priser ingår uppgifter från ca. 86 procent av<br />
alla virkesaffärer i privatägda skogar. Utanför materialet är små och medelstora sågar.<br />
De virkespris som anges per område och för hela landet är ett vägt medeltal av priset<br />
på de virkesmängder som köpts de fyra senaste veckorna. Om virkesmängden för något<br />
sortiment på ett område vid rotköp är under 1.000 m 3 och vid leveransköp under 500 m 3 ,<br />
anges inget pris (..). Om mängden är 0 m 3 , anges (-) som pris. m<br />
förkortningar:<br />
ROT = rotpris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid rotförsäljning, då köparen har<br />
hand om avverkningen och skogstransporten<br />
leveRAnS = leveranspris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid leveransförsäljning,<br />
då säljaren står för avverkningen och skogstransporten<br />
7<br />
Svenska Österbotten hör till ett<br />
mycket stort område och det<br />
försämrar prisstatistikens användbarhet.<br />
m<br />
text: gerd<br />
mattssOn-turku<br />
KESKI-<br />
SUOMI<br />
lAppi<br />
SAvO-KARjAlA<br />
Kymi-<br />
SAvO
DEN HELIGA<br />
ÄLGJAKTEN<br />
älgen är stOrvilt Och älgjakten högt priOriterad.<br />
Åsikterna kring jakten gÅr dOck Ofta kraftigt isär.<br />
marklösa jägare fnyser Ofta Åt ”köttjägarna”.<br />
mÅnga av de sOm inte jagar tycker att älgarna ska<br />
fÅ leva. skOgsägare är förgrymmade över älgskadOrna<br />
i plantskOgarna Och vill skjuta flere älgar.<br />
likasÅ vill trafikministeriet Och bilisterna kraftigt<br />
reducera älgstammen för att minska älgOlyckOrna.<br />
älgjägarna vill ha flere älgar<br />
vilket ger flere skottillfällen.<br />
Jakten idag sker enligt de kvoter<br />
som tilldelas av jaktvårdsföreningarna<br />
och jägarna gör<br />
dessutom eftersök på trafikskadade<br />
älgar och hjälper till<br />
med inventeringen av älgstammen.<br />
varför älgjägare?<br />
Älgjägarna är oftast markägare.<br />
Man vill vara med och<br />
reglera älgstammen samtidigt<br />
som man erhåller sin beskärda<br />
del av högkvalitativt<br />
viltkött. Förutom kött kan det<br />
någon gång bli en trofé att<br />
hänga upp i finrummet som<br />
minne. Jakten i sig tilltalar naturligtvis<br />
också, man upplever<br />
spänningen av ståndskallet<br />
som ekar genom skogen och<br />
ljudet av kvistar som bryts då<br />
älgen smyger mot passet. Jakten<br />
kan dock gå fort undan,<br />
kvoten fylls på några få dagar<br />
och skjutmomentet tar endast<br />
sekunder. Jag vill påstå att för<br />
de flesta älgjägarna är den<br />
sociala biten lika viktig som<br />
själva jakten. Man hör till en<br />
Den sociala samvaron vid jakten är av stor betydelse och gemensamma projekt förstärker sammanhållningen<br />
ytterligare.<br />
grupp, jaktlaget, man är en<br />
i gänget. Det finns mycket<br />
verksamhet omkring jakten<br />
som bidrar till samhörigheten.<br />
Skjutövningarna under sommar<br />
och höst, passröjningar<br />
och planering inför jakten. De<br />
flesta jagar älg i samma jaktlag<br />
under 30–40 år och det<br />
blir ett naturligt kamratskap.<br />
Suget infinner sig i takt med<br />
att löven får höstfärg, man styr<br />
och ställer så att man kommer<br />
loss till älgjakten.<br />
jakt inte bara för markägare<br />
Jägare utan egen mark kan<br />
köpa älgjakt av jaktarrangörer,<br />
stora markägare. Det<br />
finns också möjlighet att jaga<br />
på statens marker. En grupp<br />
på tio jägare gör anhållan till<br />
Forststyrelsens affärsverk Villi<br />
Pohjola och har man tur kan<br />
man få sig tilldelat ett område.<br />
Jag var själv med som hundförare<br />
för ett par år sedan i Kuhmo<br />
trakten. Tio jägare från<br />
Nyland hade anhållit och fått<br />
lov att fälla ett vuxet djur samt<br />
två kalvar på ett 3700 hektar<br />
stort område. Varje jägare betalade<br />
50 € i arrende samt delade<br />
på fällavgifterna. Smidigt<br />
och inte alls dyrt.<br />
löshundsjakt<br />
De flesta jaktlagen jagar idag<br />
med hjälp av ställande hundar.<br />
Det är för det mesta frågan om<br />
gråhund, jämthund eller karelsk<br />
björnhund, men också<br />
finsk spets och lajkor förekommer.<br />
Man ställer ut förhållsskyttar,<br />
hundföraren går med<br />
hunden i motvind mot passkyttarna.<br />
Då hunden hittar älg<br />
meddelar den skyttarna med
sitt skall samt vägleder hundföraren<br />
som närmar sig ståndskallet.<br />
Efter en halv timmes<br />
skall bryter hundföraren en<br />
kvist och trycker på så sätt iväg<br />
älgen till passkedjan. Finns det<br />
stor risk att älgen ska ta sig ut<br />
ur området utan att passera<br />
passkedjan försöker hundföraren<br />
själv komma till skott,<br />
likaså om älgen är skadad. Vid<br />
injagning av unghundar vill<br />
hundföraren gärna skjuta den<br />
första älgen själv. Detta för att<br />
kunna följa med hur hunden<br />
reagerar i skottet och vid den<br />
döda älgen. Det är liksom examen<br />
för en unghund och då<br />
vill husse vara med.<br />
Då man jagar med hund<br />
bör skytten vara extra observant<br />
på var hunden befinner<br />
sig. Man bör aldrig skjuta då<br />
hunden befinner sig mellan<br />
skytten och älgen eller rakt<br />
bakom älgen. Det gäller att<br />
vänta på rätt ögonblick då<br />
skott kan avlossas utan fara<br />
för hunden. Alltid kommer<br />
inte tillfället vid första försöket.<br />
Före eventuella nådaskott<br />
bör hunden kopplas ett tiotal<br />
meter bakom för att inte hundens<br />
hörsel ska förstöras. För<br />
unghunden kan ett nådaskott<br />
på nära håll medföra obotlig<br />
skotträdsla och karriären kan<br />
vara över innan den börjat.<br />
drevjakt<br />
Vissa jaktlag har områden som<br />
är så små eller ligger vid livligt<br />
trafikerade vägar så att jakt<br />
med löshund är utesluten. Då<br />
kan man låta ett antal personer,<br />
5–10 stycken, gå genom<br />
området och på så sätt driva<br />
fram älgarna till passkyttarna.<br />
Vid stora representationsjakter<br />
med stram tidtabell är<br />
det oftast nödvändigt med<br />
drevjakt. Passkyttarna ställs<br />
ut, drevkedjan sätter igång<br />
och drevet tar exempelvis<br />
45 minuter. Skytten snitslar<br />
ut var skjutet djur ligger och<br />
passkyttarna förflyttar sig till<br />
nästa område. Eventuella påskjutna<br />
djur tas om hand av<br />
eftersökspatruller med hund.<br />
Drevfolket kan lämpligen<br />
föra oljud med klappträ och<br />
Älgjakten och hantering av skjutvapen kräver att var och en följer jaktchefens order och direktiv.<br />
Alternativet kallas rysk roulette!<br />
enstaka hop – hop rop för att få<br />
älgarna igång. Okunniga och<br />
ovana människor som skriker<br />
för full hals i drevkedjan bör<br />
tillrättavisas. Skrikandet, kanske<br />
i rädsla för att tappa bort<br />
sig, tömmer skogen på allt vilt<br />
och störningen är total.<br />
Krympande jaktmarker<br />
En stor utmaning i framtiden<br />
är att jaktmarkerna i tätorts-<br />
Finland krymper för varje dag.<br />
Tätorterna breder ut sig, nya<br />
vägsträckningar byggs, egnahemshus<br />
och fritidsstugor<br />
växer upp som svampar efter<br />
regn. Detta medför störningar<br />
för viltet och jakten försvåras.<br />
Utan tillstånd av ägaren är det<br />
förbjudet att skjuta närmare<br />
än 150 meter från bebodda<br />
byggnader. Det är intressant<br />
att rita en cirkel med radien<br />
150 meter omkring varje bebott<br />
hus på jaktområdet och<br />
se hur överraskande stor inverkan<br />
det har på jakten.<br />
Fritidsfolket, bär- och<br />
svampplockare rör sig också<br />
förvånansvärt flitigt på jaktområdena<br />
och bör naturligtvis<br />
beaktas då skott avlossas.<br />
Skyltar längs vägarna med<br />
texten ”JAKT PÅGÅR” fritar<br />
inte från ansvar.<br />
Rovdjur och älg<br />
De senaste åren har rovdjursstammen<br />
i Finland vuxit till<br />
oproportionerliga mått. Förutom<br />
olägenheter för husdjur<br />
har varg och björn börjat konkurrera<br />
med jägarna om bytet.<br />
Avgång p.g.a. rovdjur måste<br />
tas med i beräkningarna då<br />
avskjutningen planeras. För<br />
att älgarna ska räcka till både<br />
jägarna och rovdjuren måste<br />
vinterstammen vara större än<br />
normalt. Forskarna har i Sverige<br />
kommit fram till att man<br />
vid älgtätheter på 10–15 älgar/1000<br />
hektar kan beskatta<br />
med 2–4 älgar/1000 hektar.<br />
Vid älgtätheter på lägre än fem<br />
älgar/1000 hektar finns inget<br />
utrymme för jakt då varg och<br />
björn tar hela den årliga produktionen.<br />
I Finland vill myndigheterna<br />
ha 2–4 älgar/1000<br />
hektar. Områden med liten<br />
älgstam får svårigheter och<br />
östra Finland har länge haft<br />
känning av problemet. Detta<br />
år är det så akut att t.ex. Ilomants<br />
jaktvårdsdistrikt inställt<br />
all älgjakt. Det finns ingen<br />
älg att jaga då rovdjuren tagit<br />
sitt. Misshushållning med en<br />
förnyelsebar viltresurs, enligt<br />
min mening.<br />
framtiden<br />
Älgjaktlagen har på många<br />
håll haft stränga krav för inträde<br />
i laget vilket gjort att få<br />
nya jägare fått plats. Markägare,<br />
blivande sådan eller åtminstone<br />
bosatt på orten har<br />
ofta varit krav för inträde. Det<br />
börjar märkas på många håll,<br />
isynnerhet då älgar ska dras<br />
ut ur skogen och i slaktlidret<br />
då jaktlaget till största delen<br />
består av äldre män.<br />
Det krävs aktivering av de<br />
unga, blivande markägarna.<br />
Trots ökande press från det urbana<br />
samhället fortsätter älgjakten.<br />
Jägarna måste ta ansvar<br />
för att älgstammen hålls på rätt<br />
nivå. Detta för att minimera<br />
skador på skogsplantor samt<br />
hålla älgolyckorna i trafiken<br />
nere. Älgjägarnas kunskaper<br />
och färdigheter behövs för<br />
att ta hand om trafikskadade<br />
älgar, björnar och vargar. För<br />
att fortsättningsvis ha älgjakten<br />
kvar måste vi småningom<br />
också få börja jaga varg och<br />
björn. I väntan på framtiden<br />
jagar vi vidare! m<br />
text Och fOtO:<br />
bjarne anderssOn
Köp & sälj<br />
På annonsplatsen får privatpersoner, enmans- och familjeföretag<br />
annonsera ut sina tjänster och varor gratis. Som villkor för<br />
annonsering gäller att tjänsterna och varorna ska anknyta till<br />
skog och skogssektorn.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
• Gallring och utkörning av virke utförs med Norcar 600, 490 i Nykarleby<br />
med omnejd, P. Blomqvist, tfn 050 349 2888.<br />
• Virkestransport med traktor, gallringsavverkning, röjning m.m. utförs<br />
i Vasa–Korsholm området, tfn 050 322 0567.<br />
• Skogsvårdsarbeten och avverkning, planering, värdering av skog och<br />
rådgivning i Nykarlebytrakten, Smedskog, tfn 050 466 4970.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes-Malax-Korsnäs området,<br />
tfn 050 344 3181, Tobias Dahlblom.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes–Korsnäs området, tfn 040<br />
750 7929.<br />
• ITA Nygård Ab utför röjningar, skogsvårdsarbeten och specialavverkningar<br />
i Terjärv med omnejd, tfn 050 366 0860.<br />
• Trädfällning på tomter samt borttransport av ris i Vasatrakten, Österbottens<br />
farmartjänst, tfn 0500 567 171<br />
• Maskinell gallring, uttag av energived, virkesutkörning med smidig<br />
Logset 500 i Pedersöre med omnejd, S. Backman, tfn 050 592<br />
3043.<br />
• Avverkningstjänster, maskinell gallring, med gallringsskördare utförs<br />
i Vörå med omnejd, B. Svens, tfn 050 350 7249.<br />
• Maskinell gallring med Norcar 600 i Österbotten, S. Ahlback, tfn<br />
050 518 1054<br />
• Vägsladdning, slyröjning och övrigt underhåll av skogsvägar utförs<br />
mellan Vasa och Oravais, tfn 0500 138 414.<br />
• Fällning och beskärning av gårdsträd samt stubbfräsning i Vasa och<br />
Korsholm, Trädvård Silvitec, tfn 0400 590 999.<br />
• Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom Norrskogs<br />
område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn 050 598<br />
3149 eller 050 562 2449.<br />
• Maskinell gallring och slutavverkning i Korsholm-Malax, H. Skog,<br />
tfn 0500 160 669.<br />
• Björnströms Avverkning och Röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7088.<br />
• Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
• Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
• Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
• Besiktning, vård och fällning av träd m.m. i Östnyland, Ab Skogsservice<br />
Åberg, tfn 040 5057 723.<br />
• Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport med<br />
traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
Utrymmet per annons är begränsat och får omfatta högst fyra<br />
textrader. Det betyder högst 112 tecken, dvs. bokstäver inkl.<br />
mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet nedan<br />
och skicka det till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s köp<br />
& sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors. Ofullständigt<br />
ifyllda annonser beaktas inte.<br />
Då SKOGSBRUKET är en tidningen som täcker hela Svenskfinland<br />
inkl. Åland är det viktigt att det ur texten framgår vilket<br />
område annonsören betjänar.<br />
0<br />
Visst är den fin, men jag undrar om marknaden<br />
är mogen för detta!?<br />
Utnämningar<br />
Skogsbruksingenjör Siv vesterlund blir fastanställd på Kimitonejdens<br />
skogsvårdsförening fr.o.m. 1.1.2008.<br />
Skogschef Sixten Sunabacka på UPM är utsedd att ansvara för<br />
UPM:s skogar och virkesanskaffning i Nordeuropa. Till Nordeuropa<br />
hör Finland, Sverige och de baltiska länderna.<br />
Forstmästare mikael Aminoff har invalts i styrelsen för Metsäliittokoncernen<br />
fr.o.m. 1.1.2008.<br />
AFL Ritva Toivonen har av jord- och skogsbruksministeriet utnämnts<br />
till <strong>Skogsbruket</strong>s utvecklingscentral Tapios nya direktör.<br />
Hon tar emot uppgiften den 2.1.2008. Ritva Toivonen kommer<br />
närmast från Pellervo ekonomiska forskningsinstitut där hon<br />
verkat som forskningsdirektör. Toivonen har tidigare varit forskare<br />
vid Helsingfors universitet och Skogsforskningsinstitutet<br />
samt arbetat som konsult för FN:s livsmedels- och lantbruksorganisation<br />
FAO. m<br />
Kommentar<br />
magnus nordling har kommenterat artikeln ”Spara eller avverka”<br />
i <strong>Skogsbruket</strong> 9/2007. I artikeln presenterades ett mycket<br />
förenklat räkneexempel där olika placeringsformer jämfördes<br />
med att låta ett exempelbestånd växa. Försäljningskatten i slutet<br />
av ”låt växa alternativet” var inte beaktad, vilket Magnus<br />
Nordling mycket riktigt påpekar. När vi beaktar skatten, blir<br />
andra placeringsformer lönsammare än låt växa alternativet för<br />
exempelbeståndet. m<br />
Klaus Yrjönen<br />
❄<br />
❄ ❅
Gerd Mattson-Turku arbetar som kommunikationsexpert på skogsbrukets utvecklingscentral Tapio och skriver artiklar till tidningen.<br />
Bjarne Andersson skriver om teknik och jakt. Bjarne är företagare och arbetar vid Utbildning Sydväst Ab. Christian Hildén är egen<br />
företagare inom placerings- och finansieringsbranschen, hans artiklar behandlar ekonomi.<br />
Vi gör tidningen<br />
Tidningens chefredaktör från och med septembernumret detta<br />
år är Klaus Yrjönen, chef vid svenska enheten på Tapio, Anne<br />
Manner är freelancejournalist och tidningens reporter stationerad<br />
i Österbotten. <strong>Skogsbruket</strong>s redaktionssekreterare Maria<br />
Lindén från Tapio stod bakom kameran.<br />
1<br />
Tidningen <strong>Skogsbruket</strong>s redaktion träffades i oktober i Helsingfors<br />
för att lära sig nytt om tidningsarbetet. Vi planerade också<br />
kommande tidningar och fick nya idéer under ledning av två<br />
erfarna journalister Metsälehtis redaktionssekreterare Eliisa Kallioniemi<br />
och Svanfeldtmedias Ingrid Svanfeldt.<br />
Redaktionen är alltid glad över respons och önskemål för att<br />
tidningen skulle bli ännu bättre.<br />
Tidningen skogsbruket önskar alla läsare en<br />
Fridfull Jul<br />
och<br />
ett Gott Nytt År!<br />
Du kan ge respons per e-post till adressen<br />
skogsbruket@tapio.fi eller per post till adressen<br />
<strong>Skogsbruket</strong>, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors.<br />
Du kan också ringa redaktionen direkt,<br />
våra kontaktuppgifter finns på sidan 3 i tidningen.
I TITANERNAS TID<br />
Det moderna skogsbruket har övergått till Titanernas era. Nu iakttar<br />
man skogen med maskinförarens ögon.<br />
Den låga fönsterlinjen medger fri sikt även på nära håll, och den<br />
rymliga hytten erbjuder en bekväm arbetsmiljö med låg ljudnivå, hel-<br />
automatisk klimatkontroll och rejäla förvaringsutrymmen.<br />
Som kronan på verket står det avancerade styrsystemet Logset<br />
TOC, som uppfyller även de mest erfarna förarnas krav på användar-<br />
vänlighet och produktivitet.<br />
P3D<br />
VÄLKOMMEN OCH<br />
UPPLEV NYA TITAN.<br />
Hännisvägen 2, 66530 Kvevlax,<br />
Tel. 010 286 3200, Fax 06-210 3216<br />
MASKINFÖRSÄLJNING<br />
Erno Mäntynen 040 849 3115<br />
Raimo Nieminen 0400 173 710<br />
www.logset.com