3. PÅ JAKT EFTER BÄSTA PRAKTIK - Pedagogiska Resurser
3. PÅ JAKT EFTER BÄSTA PRAKTIK - Pedagogiska Resurser
3. PÅ JAKT EFTER BÄSTA PRAKTIK - Pedagogiska Resurser
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>3.</strong> <strong>PÅ</strong> <strong>JAKT</strong><br />
<strong>EFTER</strong> <strong>BÄSTA</strong> <strong>PRAKTIK</strong><br />
B) BEGREPP OCH IDÉER FÖR ÖPPET OCH FLEXIBELT<br />
LÄRANDE<br />
(SETT GENOM DELTAGARNAS ARBETE)<br />
1. Materialdesign och leverensmetoder sid 2<br />
II. Resursbaserat lärande och tillhandahållande sid 3<br />
III. Sätt att instruera och samspelsbegrepp sid 5<br />
IV. Nätverksarbete och samarbete ”utanför murarna” sid 8<br />
V. Användning av och bekantskap med IT sid 11<br />
VI. Nya tankar om läroplansdesign sid 17<br />
VII. Vägledning och rådgivning sid 19<br />
VII. Personalens funktioner och personalutbildning sid 20<br />
Denna del av kapitel tre avses belysa de åsikter som deltagarna antagit vad beträffar öfl-frågor som<br />
i allmänhet anses spela en avgörande roll. Dessa åsikter återspeglar å ena sidan hur partnern ser på<br />
sitt arbete. De vidarebefordrar till andra mycket av innehållet i arbetet. Läsaren befinner sig i samma<br />
läge som varje deltagare i konsortiet. Hon/han ser från utsidan hur perspektiven visar sig och frågar<br />
sig var de kommit ifrån. Så småningom – när man har tålamodet att stanna kvar i tankar som skiljer<br />
sig från ens egna – kan man se förbi rekvisitan och få en bild av det landskap som format dem.<br />
Denna del har blivit till efter ett förslag om att fokusera på åtta kärnfrågor om öfl. De partners<br />
som fann att de lutade mer åt ett av de åtta hållen – på grund av sitt arbete, av sina huvudsakliga<br />
intressen, av sin speciella expertis – har ombetts påbörja ett dialogiskt utbyte med andra deltagare.<br />
De som är ansvariga har förväntats leda diskussionen vi förmodade skulle följa. Till viss del och för<br />
vissa av nyckelfrågorna har detta arbetssätt fungerat mycket bra. Deltagarna kände sig stimulerade<br />
att bidra och de som var ordförande vid dessa utbyten kände att de kunde sammanfatta.<br />
Studerande, partners alla slags folk visar en mängd individuella drag. Dt visar sig också i detta<br />
underkapitel. Vissa deltagare är vana att göra sitt begreppsarbete på egen hand, de är upptagna med<br />
att ta in så mycket som möjligt av sitt tänkande som de kan och föredrar att ge röst åt egna tankar.<br />
De är också glada att äntligen ha nått fram till egna begrepp med hjälp av initiativ och tankar som<br />
syns i det internationella arbetet och i litteraturen över världen.<br />
De båda formerna är varken goda eller onda. Problemet vi ställt är att sammanföra det som kan<br />
uppfattas som kulturer för arbete och lärande. De partners som är vana vid ensamarbete är helt<br />
enkelt vana vid sådant arbete: de är varken ensamvargar eller anti-sociala. Det är helt enkelt deras<br />
sätt att uttrycka sig. De som är grupparbetare endera på grund av sin karaktär eller därför att de gått<br />
igenom socialiserande kulturer har helt enkelt blivit vana vid sådant arbete: de är varken socialt<br />
beroende eller brister i självförtroende. De två kulturerna visar sig på tvärs över ämnen och sektorer,<br />
institutioner och till och med inom grupper. Konsten att utbyta kräver erkännande för dessa<br />
personliga och sociala stilar. För att ge möjlighet till ett utbyte av idéer och för att göra dem synliga<br />
för läsaren har projektledaren försökt hålla debatten så öppen som möjligt genom att ge strukturerade<br />
frågor för att få igång ens tänkande. Denna sorts igångsättare har öppnat för två slags<br />
samarbete, den ena är direkt utbyte, deltagarna hr använt det personliga e-postsystemet vid plattformen<br />
för att få varandras bidrag förklarade och få tingen ordentligt diskuterade. Andra deltagare<br />
har ”diskuterat” genom att ge sina mycket individuella svar på de givna frågorna. Redaktören har<br />
sett på materialet som samlats på detta sätt som källmaterial för att visa läsaren vad deltagarna tänker<br />
om specifika frågor. Läsaren kan också följa vissa av de avgörande punkterna och ändringarna i<br />
argumenten. Dessa ändringar är i sig själva ett uttryck för hur mycket sammanhang och bakgrund<br />
påverkar centrala idéer i arbetet, de visar även hur dessa idéer och begrepp kan och ska ändras regelbundet.<br />
Detta leder oss till en punkt som inte kan överskattas. Öppenhet i utbildning och lärande kräver<br />
framför allt en bred horisont och en vilja att utforska området där de rör sig. Dessa två begär en<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
1
mental och pedagogisk attityd där medvetenhet spelar en central roll. Det har redan beskrivits i<br />
kapitel 2 hur handling och reflektion förhåller sig till varandra i rereal-projektet. Det måste påpekas<br />
om och om igen att förmågan att öppna sig – att bli medveten om ting långt bortom horisonten<br />
– är ett absolut villkor för öppet lärande. Initiativet, frågorna och själva den process som gjort<br />
detta kapitel är alla aspekter av en teknik för att höja deltagarnas och själva gruppens medvetenhet.<br />
Det kan sägas att vissa deltagare koncentrerar sig på material och resurssidan i öfl. Vissa inkluderar<br />
it, andra fokuserar på it och den tredje gruppen hanterar kunskapsnivåerna i it. Det finns<br />
deltagare som under åratal arbetat med hur man kan undervisa och instruera på bästa sätt för de<br />
studerande och i samklang med de uppsatta målen. Andra – och vissa kombinerar de två – har gjort<br />
mer inom vägledning och rådgivning och handhaft väsentligheter för personalutbildning. Man kan<br />
säga att dessa skillnader visar sig i attityder och representerar en viss aspekt av öfl:s bakgrund och<br />
utveckling.<br />
Vårt sätt att närma oss som redaktörer var att låta läsaren se så mycket som möjligt av de inblandade<br />
processerna och samtidigt vad som diskuterades.<br />
Alla avgivna svar har formats av specifika praktiker, viss bakgrund och särskilda avsikter. Många<br />
av dem är nog inte nya, om vi ser på nyheter för den individuelle läsaren, men det kan vara en nyhet<br />
för läsaren att se att dessa tankar delas annorstädes och understryks av ett flertal skäl. Det är denna<br />
sista tanke som passar utomordentligt väl med vår avsikt att som projektteam formulera det väsentliga<br />
i ramverkets villkor i Europa.<br />
1. Materialdesign och leverensmetoder<br />
Wojciech Gilewski har lagt upp spåret för diskussionen med sitt bidrag till ”Förslag till norm för<br />
skrivet material” (se kapitel 5).<br />
Det finns vissa öfl-författare som ser materialsidan som viktigaste. Vissa deltagare kan ses som<br />
anhängare av denna prioritering, andra ser på materialdesign som en relevant aspekt och tycker att<br />
få arbetet gjort med hjälp av material är den viktigaste indikatorn på öppenhet i lärandet. I den följande<br />
fråge-svar-sektionen kan läsaren forma sin egen åsikt om deltagarnas synsätt, sammanfattningen<br />
har gjorts av redaktören.<br />
1. Arbetar ni huvudsakligen med broschyrer, böcker, ”textböcker” (mest böcker som har skapats för<br />
undervisning på en viss nivå)?<br />
Det kanske inte är förvånande att den huvudsakliga undervisnings- och läromaterialet har textform.<br />
2.Använder ni cd, cd-rom för ämnes- och kursarbete?<br />
Deltagarna använder CD och CD-ROM men bara som tilläggsmaterial<br />
<strong>3.</strong> Utvecklar ni eget material? Vilken sorts material?<br />
De flesta deltagarna utvecklar CD-ROM men deras huvudsakliga aktivitet ligger på textproduktion, de<br />
slovakiska, polska och svenska deltagarna utvecklar internetbaserat material, men endast en av dem den<br />
slovakiske partnern producerar internetbaserat material.<br />
4. Har du någon egen favorit bland det material du eller andra utvecklat? Om ja, vilket? Var vänlig<br />
beskriv dem så noga som möjligt.<br />
Den italienske partnern ser som sin viktigaste uppgift att främja det material som är bäst lämpat för<br />
vissa målgrupper, de österrikiska röstar på självstudier när man använder väl strukturerat stöd, de svenska<br />
har utvecklat en egen ÖFL-norm – där de pedagogiska och interaktiva aspekterna kommer först och<br />
den tekniska aspekten spelar rollen av moderator, den engelske partnern förespråkar utdelat material, den<br />
finske använder ett vitt spektrum av texter från källmaterial, de polska deltagarna fokuserar på textböcker<br />
av papper och stöder dem med PowerPointpresentationer och med hypertextmarkerat språkmaterial,<br />
slovakerna arbetar mycket med nätbaserat material och försöker individualisera nätet, de rumänska<br />
deltagarna använder ofta nätet för diskussioner<br />
5. Vad menar du är bra arbets/ lednings/instruktionsmaterial?<br />
För den italienske partnern är det bästa materialet skräddarsytt för den specifika gruppen, två av de<br />
österrikiska deltagarna understryker vikten av tydliga vägar i lärandet, den svenske betonar att stimulera<br />
dialogen och problemorientering, den engelske ser det att exakt möta behoven hos gruppen eller individen<br />
som centrala, den polske partnern understryker grupparbete, den slovakiske röstar för struktur,<br />
klarhet och enkelhet och den rumänske för tilltalande och interaktivt material.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
2
6. Hur övervakar ni kvalitetssäkringsprocessen: Hur ser ni till att det ni anser vara väsentligt i materialdesign<br />
tillgodoses av författare, illustratörer, dataspecialister, redaktörer?<br />
Den italienske deltagaren litar till att pröva och arbeta om materialet med målgrupperna och förbättra<br />
dem eftersom, en av de österrikiska litar till specialister som grupparbetar med upprepade möten<br />
och fasta tidsplaner, den svenske partnern arbetar med tydliga kravspecifikationer innan de börjar producera,<br />
den engelske hänvisar till den starka traditionen med frågor och svar som en vägledande princip<br />
för materialdesign, den slovakiske deltagaren betonar teamets ledande funktion och oberoende expertkommentarer,<br />
den rumänske försöker hitta lämpliga specialister inom fältet.<br />
7. Har ni lärt er något (eller/och samarbetat med) från andra materialdesignande institutioner? Om<br />
ja, var vänlig nämn era partners eller initiativtagare och beskriv varför ni valt att samarbeta med<br />
dem?<br />
Den italienske partnern hänvisar till nätverkstraditionen mellan TANGRAM och ett universitet i Rom,<br />
CLS och universitetet i Trient och CEDOCS med NETTUNIO (se kapitel 5), några av de österrikiska deltagarna<br />
har lärt sig mest av utvdgningsrörelsen, särskilt från National Extension College Cambridge och<br />
the Open University, en annan österrikare har lärt av nätverk med ett fortsatt vuxenlärande center<br />
(BIFEB) vid universitetet i Linz och Arbetskammaren i Ober Österreich, den svenske är van att få utvärdera<br />
saker med studiecirklar, den engelske partnern är expert på partnerskapsformationer på intern nivå<br />
studieplansstödjande handledare, på den yttre nivån inom ramverket Lärande stad-partnerskapet,<br />
Norwich lärfestival och de anställdas utvecklingsscheman, de polske har lärt en massa genom att återföra<br />
diskussioner till förbättringar och City of Bath College och Open University, den slovakiske partnern<br />
har samarbetat med NCDE Dublin och den rumänske med har goda erfarenheter med webdesigners.<br />
8. Vad har ni för formel eller bättre idé för bra materialutformning?<br />
Den italienske deltagaren är starkt emot formler, några av de österrikiska tror på tydliga layoutstrukturer<br />
och innehåll, andra på värdet av vägledande handböcker eller enkelhet och klarhet, den svenske är<br />
stark motståndare till skinnerianska ja-nej-material och pläderar för material som ger utrymme för studerandeinitiativ<br />
och grupplärande, den engelske talar emot material som bara är tillgängligt på IT och<br />
betonar insikt och förståelse, den finske insisterar på en steg-för-steg-teknik och betonar det visuella, de<br />
polske hänvisar till effektiv ledning och planering och den rumänske tror på att få med sig den vuxne studeranden.<br />
9. Har ni möjligheter att genomföra era idéer? Är det svårt att få de nödvändiga finansiella medlen?<br />
Italienarna gör det möjligt för projektet, österrikarna tror på överstatligt projektarbete och idén om<br />
kunskapscentra som stödjare, de svenske tror starkt på de pedagogiska aspekternas prioritet, engelsmännen<br />
har fått det bättre genom ett initiativ som kallas ”allt-i-ett-lärande”(se också VIII. Personalfunktion<br />
och personalutbildning), de polske har samlat mycket erfarenhet av textboksproduktion och projekt och<br />
har svårt att få medel, liksom de slovakiska och rumänska.<br />
II. RESURSBASERAT LÄRANDE<br />
OCH TILLHANDAHÅLLANDE<br />
Där materialutformning och sätt att leverera har funnit starkt gensvar hos rereal-projektets grupp<br />
så är vidden och omfattningen av resursbaserat lärande inte en särskilt bekant term för deltagarna.<br />
De som är aktiva inom fältet för internetbaserat material ser helt enkelt på resursbaserat som huvudsakligen<br />
knutet till tekniken, signifikant skilda förhållningssätt kan ses i Sverige och i Norfolk, där<br />
denna term har praktisk betydelse som leveranssätt (uk) eller som det ganska vida spridda sättet att<br />
göra saker på (Sverige). De som arbetar inom high-tech är ganska vana vid att hitta resurser, tyvärr<br />
inte på sitt modersmål, dock (Polen, Slovakien, Rumänien) endast en av deltagarna producerar<br />
resursbaserat material som sådant (Lernfeld Sprache/Österrike). Daniela de Francesch har varit ordförande<br />
i denna grupp och själva materialet har sammanställts av redaktören.<br />
1. Är ni vana att arbeta med material som kommer från andra källor än er institution? T.ex. en kurs<br />
som erbjuds från en annan institution, låt oss säga via Internet som du som instruktör/ eller som<br />
instruerande institution hänvisar till?<br />
De polska deltagarna brukar arbeta med referensmaterial; det italienska projektet CEDOCS är själv en<br />
resursbank; den engelske partnern erbjuder mycket specialiserat handledningsarbete, språkledarna är<br />
mycket erfarna användare av en mängd media; den rumänske partnern kan hitta folk som kan hjälpa<br />
dem resurser; de polska deltagarna använder resurser, men inte på universitetsnivå; den svenske delta-<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
3
garen har ett resursbaserat projekt med 17 folkbildningsorganisationer som delar på resurserna; den slovakiske<br />
partnern finner sina möjligheter begränsade på grund av upphovsmannarätten; Lernfeld Sprache<br />
skräddarsyr resurser för kursledare och individuella studeranden och grupper.<br />
2. Arbetar din institution huvudsakligen med textböcker och andra läromedel? Finns det en plats<br />
vid din institution, eller anknuten till den, dit handledare och studerande kan gå och söka relevanta<br />
resurser?<br />
Den polske partnern är mycket för detta slags arbete men ser begränsningar i den låga medvetenheten<br />
om möjligheter; den italienske erbjuder en AV-central liksom ett internetlaboratorium för forskning; den<br />
engelske deltagaren försöker sprida detta slags arbete med en tryckt tidskrift ”Adulation/grovt smicker”;<br />
den rumänske ser detta arbete som just nu bemängt med många begränsningar beroende på föga kunnighet<br />
i hur man använder materialet; Distansutbildningscentret (Polen) har ett anknutet centrum för<br />
sitt arbete vid fakultetens bibliotek; den svenske partnern kommer från en tradition där sådant arbete<br />
räknas som normalt; den slovakiske använder internetbibliotek och –resurser; den österrikiske deltagaren<br />
Lernfeld Sprache är själv ett ställe där handledare letar efter relevanta resurser.<br />
<strong>3.</strong> Vissa institutioner försöker förbereda för livslångt lärande genom att se sin personal som ’levande<br />
lärresurser’, t.ex. en handledare som är aktiv inom hågkomstarbetet blir specialist på frågor om<br />
muntlig historia. Har ni liknande tendenser på er institution?<br />
En av de polska försöker ta in expertkunskap och kombinera den med didaktisk skicklighet; den engelske<br />
partnern försöker uppmuntra korsvis arbete t.ex. konst och språk; den rumänske ser denna form bara<br />
inom mycket speciella områden; den slovakiske deltagaren kan använda detta arbete bara när målgruppen<br />
är mycket klar; Lernfeld Spraches personal består av specialister inom olika områden.<br />
4. Linz Fhsk har t.ex. en ’mediapunkt’ för studerande och lärare för att ge dem tillgång till fler kunskapskällor.<br />
Har ni något liknande? (En nätverksöverenskommelse med andra som tillhandahåller<br />
kunskap; ett samarbetsavtal med ett bibliotek, eller ett datacentrum eller en datafirma….?)<br />
Den italienske deltagaren har just installerat en mediapunkt; TANGRAM erbjuder också ett bibliotek<br />
för sina användare, internetlaboratoriet fungerar med hjälp av två duktiga tränare; den engelske håller<br />
just på att utveckla individuella lärcentra; den rumänske partnern har börjat samarbeta med dem som<br />
tillhandahåller logistiken inom utbildning; en av de österrikiska som ligger i Burgenland planerar att<br />
upprätta ett informations- och kunskapscentrum i Eisenstadt och försöker få ett bibliotek i Mattersburg<br />
att samarbeta som stöd; den slovakiske deltagaren försöker förbättra resursernas tillgänglighet på nätet;<br />
Lernfeld Sprache är en dylik mediapunkt, partnern från Ober Österreich kan erbjuda den lärande tre<br />
bibliotek och en mediapunkt.<br />
5. Finns det något bibliotek i era omgivningar som skulle kunna bli en samarbetspartner, som är<br />
berett att fungera som ännu en pelare i lärandet?<br />
En av de polska deltagarna ser det traditionella sättet att sköta ett bibliotek som ett problem än så<br />
länge; den italienske ser en växande beredskap att investera i tillgång till internet; den engelske deltagaren<br />
kan rapportera en ökande tendens för biblioteken att se sig som institut för livslångt lärande, de stöder<br />
också läsargrupper; den rumänske talar om en öppen attityd från biblioteken mot vuxenutbildning<br />
och dess bekymmer; representanten från Distansutbildningscentret (Polen) talar om befintliga barriärer<br />
mot avancerad teknik och avancerade söktekniker; den från Burgenland (Österrike) kan se två potentiella<br />
partners, Europahaus (Europahuset) och Literaturhaus (Litteraturhuset) och där finns problem med<br />
att få medel för den nödvändiga personalen; den svenske partnern ser att biblioteken är på gång men inte<br />
så vitala som han skulle önska att de var; den finske har just skrivit på ett samarbetsavtal med det lokala<br />
biblioteket och ansökt om de nödvändiga medlen till personalen; den slovakiske deltagaren listar de<br />
bibliotek som har en stor mängd olika media; Lernfeld Sprache fungerar som ett rådgivningscentrum för<br />
att slussa användare till de befintliga källorna, som passar dem bäst; Linz fhsk kommer att hysas i en alldeles<br />
ny byggnad med ett lär- och kommunika-tionscentrum som stöds av handledare och rådgivare.<br />
6. Spelar lärandet med böcker, audio- och videomaterial utanför kursmaterialet en viktig roll i er<br />
institution?<br />
Den polske partnern som fungerar inom fältet fortsatt utbildning arbetar med materialpaket som<br />
omfattar media från olika källor; en av de finska projekten handlar om söktekniker via Internet; den<br />
engelske deltagaren talar om en resursbas för handledarna men klagar på dess embryonala tillstånd;<br />
Lernfeld Sprache försöker införa en uppsättning media – internet, tidskrifter, radioprogram, CD-ROM.<br />
7. Samarbetar ni med andra resursinstitutioner? Boklådor, videouthyrare, internet kaféer, datorcentra,<br />
biografer, teatrar/musiklokaler, Folkets Hus/Medborgarhus, andra?<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
4
Den fortsatta utbildningspartnern i Polen känner till denna form av samarbete, vissa italienska projekt<br />
finner detta slags samarbete naturligt, den engelske partnern arbetar tillsammans med medborgarcentra,<br />
bibliotek och volontärorganisationer; den rumänske partnern samarbetar med folkuniversitet, och<br />
vuxenskolor; partnern i Burgenland planerar att sätta igång ett sådant samarbete; den slovakiske partnern<br />
samarbetar med andra studiecentra och universitet; Lernfeld Sprache planerar att arbeta på detta<br />
sätt i en nära framtid.<br />
8. Vissa universitet har informationscentra där studenter kan hitta en rådgivare, ofta en äldre student.<br />
Tillhandahåller ni något stöd där ni vägleder era studerande genom ett visst projekt genom<br />
att rekommendera lämpligt källmaterial för att låta dem arbeta med en mängd olika resurser?<br />
Den engelske tillhandahåller detta slags stöd för gymnasiet och studieteknikkurser, där studieteknik är<br />
en viktig del av kursen och de har ett mentorsprogram på universitetsnivå för vårdpersonal/hågkomstarbetare,;<br />
Distansutbildningscentret (Polen) arbetar med studentrådgivare; den svenske partnern arbetar<br />
med tränare stödjare från olika bakgrunder; den slovakiske partner erbjuder handledning (för ett ämne)<br />
och rådgivning (för ett projekt); Lernfeld Sprache erbjuder handledning, mentorskap och tränar-workshops<br />
för lärare, projektledare och handledare och tränare.<br />
9. Många tillhandahållare av vuxenutbildning litar till att kunna använda olika och vittfamnande<br />
resurser, men få är vana vid termen ’resursbaserat lärande’. Har ni tidigare varit bekanta med denna<br />
term? Är detta ett begrepp som passar med vad ni har tänkt er för att vidga sättet som ni möter era<br />
studenter?<br />
Den polske partnern prickar in en massa formella och mentala barriärer mot detta slags arbete; den<br />
engelske partnern talar om ett gap mellan resursbaserat lärande och påtagligt stöd, ibland hålls goda initiativ<br />
tillbaka p.g.a. brist på personal, han tror på resursbaserat lärande kombinerat med individuellt<br />
stöd till de enskilda studerandena; den svenske partnern talar om en tioårig tradition av resursbaserat<br />
lärande men kritiserar en tendens att strunta i rikedomen av resurser; den finske partnern finner att<br />
resursbaserat lärande är ett kraftfullt element i hennes eget arbete; den slovakiske partnern ser sig som en<br />
främjare av resursbaserat lärande; den italienske partnern ser resursbaserat lärande som en positiv impuls.<br />
III. SÄTT ATT INSTRUERA OCH SAMSPELSBEGREPP<br />
Sätt att instruera och begrepp som har med samspel att göra är naturligtvis de viktigaste arbetsfälten<br />
för dem vars bakgrunder ligger i samhällsvetenskaperna, t.ex. deltagarna från Burgenland,<br />
Finland och Rumänien. De italienska projekten tangram, cls och cedocs har sin teoretiska grund<br />
i kommunikationsteori, inlärningsteori och pedagogik. Deras intresse kan huvudsakligen sägas vara<br />
hur användare kan utvecklas som individer och föra in så mycket som möjligt av personligt initiativ<br />
i lärprocessen. De engelska och svenska deltagarna kommer verkligen från mycket starka – om<br />
också lite olika – lärtraditioner. I England har vuxenutbildningen fokuserat starkt på att vidga tillträde<br />
och deltagande genom att mer koncentrerat rikta in sig på elevcentrering och stöd. Den svenske<br />
partnern är starkt hängiven traditionen av icke-manipulativt, oberoende lärande och försöker<br />
utveckla nyskapande sätt att arbeta utan att störa själva traditionen. Den diskussion som utvecklades<br />
under denna rubrik har utvecklats annorlunda i jämförelse med en del andra frågor Den<br />
rumänske partnern har fört in ett par nyckelfrågor.<br />
● Är det nödvändigt/användbart att vi ska utforma en ”allmän strategi” för rereal:s deltagarländer<br />
som tar hänsyn till rekommendationer från sådana grupper som Europakommissionen, unesco,<br />
Europarådet bl.a.? Vad skulle det vara för för- och nackdelar för existensen av och funktionen hos<br />
en sådan strategi? Finns det en sådan strategi i något av rereal-deltagarnas länder?<br />
● Hur kan europeiskt samarbete ’mätas’? Är europeiskt samarbete verkligen möjligt som inom vuxenutbildningen,<br />
där dess viktigaste aspekt ligger i praktiken, därför beror alla variabler av den, liksom<br />
på lokal och nationell tradition?<br />
● Till vilken grad finns det finansiellt stöd på europeisk och nationell nivå för öppet och flexibelt<br />
lärande?<br />
● Är decentralisering liksom främjande av och stöd till lokala initiativ önskvärt? Hur effektiv är<br />
decentralisering och vilka är dess negativa effekter?<br />
● Är det önskvärt att det behövs regeringsbeslut (ett enhetligt lagligt och begreppsligt ramverk) för<br />
underlätta samordning och sammansmältning av ’små projekt’ liksom för att samordna sätt att<br />
instruera?<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
5
● Hur kan interaktiva it-metoder anpassas till målgrupperna (särskilt de missgynnade)? Är det realistiskt<br />
att tänka sig att de missgynnade grupperna har tillgång till it? Hur kan öfl samleva med<br />
traditionella metoder och vad förenar dem?<br />
● Hur mycket är individuella och personliga frågor för effektiv praktik av instruktionssätten?<br />
● Hur omfattande används adekvata metoder i rereal-deltagarnas länder med vilka resultat? En<br />
lista på adekvata metoder kunde inkludera: personlig projektmetod, planer för kamratstöd, lärande<br />
nätverk, biografier och personliga livshistorier, medvetenhetsskapande strategier/metoder/tekniker<br />
● Vilka interaktiva begrepp och instruktionssätt används mest i rereal-deltagarnas länder?<br />
På basis av detta har det utvecklats ett nära samarbete mellan Florentina Anghel (Rumänien) och<br />
Pirjo Keinänen (Finland). Pirjo Keinänen har sammanställt en resumé av de svar som deltagarna<br />
givit.<br />
● Termen instruktion används ofta för att beskriva en sorts undervisning som fokuserar på hur den<br />
studerande arbetar sig igenom sitt material. Ringer detta en klocka om hur du själv arbetar?<br />
Att känna sig bekant med begreppet ”instruktion” verkar bero på vad slags undervisning man är inblandad<br />
i; att undervisa i tekniska ämnen, språk eller IT kräver en mer instruerande approach, medan<br />
man i vägledande arbete stöder inlärningen med andra metoder.<br />
● I varje teknisk disciplin syftar termen instruktion på en vägledning i praktiken, t.ex. hur man konstruerar<br />
sin egen flygande drake eller sin egen radio. Denna sorts vägledning steg-för-steg har blivit<br />
en modell erfarenhetsbaserat lärande. Är denna form av navigering väsentlig i ditt arbete (eller<br />
ett viktigt mål i ditt arbete)?<br />
Steg-för-steg teknik är det bästa sättet att lära ut standardiserade sätt att lösa typiska problem, särskilt i<br />
tekniska ämnen. Även i problemorienterade studier är det viktigt att guida genom de svåra faserna och<br />
ibland ger man också i rådgivningsarbete praktiska instruktioner om hur man ska hitta en väg framöver.<br />
Motsatt denna modell är att manipulera sammanhanget så att eleven inte kan undgå att lära sig.<br />
● Varje steg-för-steg teknik kräver ett mycket fokuserat samspel (endera muntligt eller skriftligt).<br />
Interaktionen syftar på det framgångsrika utbytet mellan åtminstone två parter (det som på dataspråk<br />
kallas ”frontend”) För lärprocessen betyder det att läraren/instruktören måste försäkra sig<br />
om att hans förklaringar/avsikter/instruktioner har blivit förstådda/uppfattade/överförda. Hur ser<br />
din institution till att detta slags interaktion äger rum? Erbjuder ni personalutbildning, seminarier,<br />
etc?<br />
Feedback på kursplan, mål, målsättning, material etc. är ett viktigt sätt att utvärdera framgången hos<br />
samspelet mellan studerande och lärare. Ett annat sätt att förekomma möjliga svårigheter är att testa<br />
materialet genom att dela upp det i underavdelningar och ge individualiserat material där det behövs.<br />
Lärare förväntas delta i den vidareutbildning som erbjuds i allmän vuxenutbildning och inom specifika<br />
områden.<br />
● Är det nödvändigt/nyttigt att vi formar en ’allmän strategi’ för rereal-deltagarna när allmänna<br />
begrepp som de som rekommenderas av Europa-kommissionen, unesco, Europa-rådet etc. ses<br />
som en gemensam bas?<br />
Alla håller med om att ”en allmän strategi” för REREAL vore nödvändig, men de ”realistiska” rösterna<br />
säger:” genomförandegraden blir begränsad”; ”det finns ingen allmän strategi ens i de ovannämnda<br />
dokumenten”; ”vi måste komma överens om vad som är viktigt, har vi tid för det här?”; ”vi borde ha<br />
gjort det för två år sedan”.<br />
(Pirjos kommentarer: Jag läste just ”Lifelong learning: the contribution of education systems in the<br />
Member Statesof the European Union; Results of the euridyce survey” och där stod inget om icke-formell<br />
eller informell utbildning, mitt intryck var att termen ”livslångt lärande” blir mer och mer en fråga om<br />
vad den formella utbildningen erbjuder och för arbetslivets behov. Så jag tycker att det vore bra om vi<br />
tillsammans kunde säga något om hur viktigt ÖFL är, som en slags resultat av vårt projekt.)<br />
● Vad blir för- respektive nackdelar om en sådan strategi fanns?<br />
Fördelarna skulle bli: gemensamt språk, bättre förståelse, fokus på vitala aspekter, främjande av idéer,<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
6
yta barriärer, det skulle tillåta oss att verkligen arbeta samman om viktiga frågor och se hur de ändras<br />
i praktiskt bruk.<br />
Nackdelar kunde vara bristande flexibilitet eller svårt att nå fram till en gemensam förståelse.<br />
● Tror ni att undervisningssätten i era länder har förändrats och anpassats i enlighet med nyskapande<br />
rekommendationer från eu?<br />
Svaren är ja och nej, men alla betonar att vi är på väg men det tar tid att ändra traditioner och då<br />
särskilt undervisningstraditioner.<br />
● Vuxenutbildningen i Europa är ett rikt fält av skiftande praktik. Har du nu en bättre förståelse av<br />
de olika praktikerna genom mellanstatligt samarbete? Har du känsla för lokala och nationella drag<br />
i de olika deltagarnas länder? Var vänlig tag dig tid att svara noggrant.<br />
Även om de strukturella förhållandena för vuxenutbildningen skiftar i de olika länderna, så har det mellanstatliga<br />
samarbetet varit en mycket god lärprocess och vi har nu en mycket bättre förståelse för vad<br />
som är olika och vad som är det samma.<br />
Ibland är skillnaderna inte mellan länder, skillnader kan uppstå mellan olika pedagogiska synsätt<br />
inom länder också; det vore en utmaning att hitta och förstå rötterna till skillnader och olikheter.<br />
● Alla resultat visar på att det väsentliga med öppenhet och flexibilitet i lärandet ligger i att strukturera<br />
om undervisningen (ge liv till abstrakta begrepp). Återspeglar debatten i ditt hemland<br />
denna utveckling?<br />
Det verkar som om detta ämne ofta diskuteras av experter, men hur ska vi få in det i den levande dialogen<br />
i vardagliga undervisningssituationer?<br />
På engelska gör debatten att undervisning/lärande nästan blir synonymer och man hänvisar till ”ickelärande”.<br />
● Finns det tillräcklig medvetenhet om betydelsen av lämpligt och bestående finansiellt stöd på<br />
europeisk och nationell nivå för öppet och flexibelt lärande?<br />
Många partners tycker att det finns tillräcklig medvetenhet om betydelsen av finansiellt stöd. Årlig utbetalning<br />
av pengar orsakar att ingen kan tänka på mer än ett år i taget. Betoningen av formellt lärande<br />
inom vuxenutbildningen gör att vi glömmer informellt och icke-formellt lärande.<br />
● Flexibilitet och öppenhet har en tendens mot decentralisering. Tycker du att främjandet av och<br />
stödet för lokala initiativ är önskvärt?<br />
Alla deltagarna håller med om att decentralisation är bästa sättet stödja lokala initiativ, möta lokala<br />
behov och garantera människor verklig frihet att välja inom folkbildningen.<br />
● Kan du också tänka dig negativa och förvrängda effekter av decentralisation? Om du kan det, var<br />
snäll och förklara. Om inte, var snäll och förklara hur du ser på decentralisering.<br />
Som negativa effekter av decentralisering finns det en risk att utan öppenhet leder decentralisering till<br />
isolering och sockenanda. Dålig kvalité, brist på ansvarstagande, bristfälliga förråd kan bli negativa<br />
effekter.<br />
På grundskole-, gymnasie- och högre utbildningsnivå finns det behov av en central garant för resurser<br />
och kvalité.<br />
● Ett par samspelande begrepp ses som grundläggande för att tänka om i lärandet, t.ex. dialog och<br />
dialogpraktik, par- och grupparbete med efterföljande presentationer, lärresultat från samhällsarbete,<br />
självhjälpsgrupper och kamratstöd. Är någon av dessa viktiga i ert arbete? Finns det andra<br />
du vill lägga till listan?<br />
Alla dessa samspelande begrepp är grundläggande i vårt arbete, med tillägg för ”lärande genom projekt”,<br />
vägledning och handledningspraxis.<br />
● Är det önskvärt att ha allmänna regeringsbeslut (ett enda lagligt och begreppsligt ramverk) för<br />
öfl?<br />
Deltagarna vill inte ha ett enda lagligt ramverk för ÖFL, men ett ramverk som kunde ge ”identitet”, en<br />
plats i mittfåran, som kunde skapa möjligheter för samarbete och resurser.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
7
● Är det möjligt att sammanföra det som samordnar öfl-arbetet och samtidigt låta små projekt<br />
blomma?<br />
Alla deltagarna tror att det är möjligt, vissa har erfarenheter av sådant. Samordningen borde vara stödjande<br />
och inte alltför begränsande.<br />
● Har ni praktisk erfarenhet av interaktiva it-metoder? Är dessa interaktiva metoder tillämpliga för<br />
skilda målgrupper (särskilt de missgynnade)?<br />
Bara den svenske deltagaren har hittills konkret erfarenhet av interaktiva IT-metoder. Interaktiv betyder<br />
olika saker i olika sammanhang, termen måste konkretiseras.<br />
● När du tänker på ditt eget land/er egen institution är det då realistiskt att betänka tillgång till it<br />
för missgynnade grupper?<br />
Alla ser det som realistiskt, i många länder och institutioner finns det redan projekt som arbetar med<br />
denna aspekt; handikappade grupper, invandrare, arbetslösa, äldre etc.<br />
● Har du någon aning om hur öfl kan/skulle kunna ’samexistera’ med traditionellt lärande/undervisningsmetoder?<br />
Har du några idéer om hur traditionella former och öfl kunde sammanföras<br />
för fruktbärande inspiration?<br />
Traditionellt lärande och ÖFL ses inte som motsatta klasser, utan mer som ett kontinuum, vilket tillåter<br />
samexistensen av bägge metoderna, som kompletterar varandra, så att folk kan röra sig på detta kontinuum<br />
allt efter sina behov och motivationer.<br />
● I vilken mån är självförtroende och självständigt/individualiserat lärande en fråga om effektiva<br />
instruktionssätt?<br />
Denna fråga var svår att svara på för de flesta deltagarna. Vissa påpekade att självständigt lärande kräver<br />
självförtroende. Självständigt lärande kan stödjas av eftertanke och feedback, men självförtroendet hos<br />
en vuxen människa är alltför komplext för att kunna vara en fråga om effektiva instruktioner.<br />
● Vilka instruktionsmetoder ser du som högeligen adekvata? Var snäll och välj (och lägg till och<br />
beskriv) bland följande:<br />
personlig projektmetod vald 5 gånger<br />
- används i alla våra kurser<br />
- om en studerande har självförtroende och är självständig,<br />
kan det vara en mycket bra metod<br />
- (bra) > därav följer<br />
kamratstödsplaner vald 5 gånger<br />
- självhjälpsgrupper – används vid alla kurser<br />
- kamratstöd är ett mäktigt redskap för lärande<br />
(bra) > därav följer<br />
lärande nätverk vald 7 gånger<br />
- dessa är mest realistiska under våra förhållanden<br />
- väsentliga för att vidga horisonter<br />
biografier och personliga livshistorier vald 5 gånger<br />
- studerandens bakgrund är mycket viktig<br />
för att hitta det effektiva sättet att lära<br />
- viktigt<br />
medvetenhetshöjande/skapande<br />
strategier/metoder/tekniker vald 3 gånger<br />
- mycket viktigt<br />
Dessa metoder är ofta så integrerade i vårt arbete att vi använder dem flexibelt enligt situationens krav<br />
och den studerandes behov.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
8
IV. NÄTVERKSARBETE OCH SAMARBETE<br />
”UTANFÖR MURARNA”<br />
Nick Meyer var ordförande i denna grupp. Hans arbete består mest i att etablera och främja redan<br />
befintliga nätverk inom vägledning, samhällsbaserat lärande, erkännanden och deltagande mellan<br />
olika institutioner. Att arbeta med nätverk är väsentligt för att tillåta fri genomtränglighet mellan<br />
olika nivåer och sektorer i utbildningen utan att förlora i kvalité. Det är också väsentligt för att<br />
gruppera den nödvändiga expertisen, som vanligtvis inte finns på en enda institution, och skapa<br />
kluster av olika skickligheter och kunnande är ett effektivt sätt att komma över negativ konkurrens<br />
och förbereda bättre jordmån för en mängd olika, aktiva och potentiella studerande. Det finns tendenser<br />
att öppna och gå utöver de institutionella mål-grupperna och områdena. Det finns en stark<br />
hängivenhet i engelsk vuxenutbildning mot att följa en från botten uppåtgående linje: ta reda på<br />
vad som räknas för den vanlige studeranden och utveckla attraktiva nya lockbeten i kurserna. Med<br />
hågkomstarbetet, t.ex., har den engelske partnern nått ut till personalutbildningsfrågor och universitetsutbildningar<br />
och samtidigt utvecklat mentorprogram – detta har enbart varit möjligt på grund<br />
av det positiva gensvaret på nätverksarbetet. Den engelska deltagaren har fört in sina idéer och de<br />
har smälts samman med andras aspekter och Nick Meyer har summerat diskussionen kring denna<br />
fråga<br />
1. Vilka andra organisationer nätverkar ni med?<br />
De organisationer som de europeiska deltagarna nätverkar med varierar storligen från land till land.<br />
Här nedan finns några resultat:<br />
● I Sydtyrolen, Italien nätverkar Vuxenutbildningskontoret med alla organisationer som har med<br />
vuxenutbildning att göra. På liknande sätt nätverkar Vuxenubildningsservicen i Norfolk, UK, med<br />
kommuner, frivilligorganisationer och de lokala arbetsmarknadsförmedlarna, liksom med högskolor,<br />
skolor och universitetet i East Anglia.<br />
● I Polen, däremot kan det vara svårt att arbeta med olika universitet, på grund av konkurrensen<br />
dem emellan. Nätverkande sker mellan centra för fortsatt utbildning och distansutbildningsinstitut.<br />
● I Sverige nätverkar deltagarna genom Distum – den nya svenska distansutbildningsmyndigheten –<br />
liksom de nätverkar med en IT-stiftelse, Statens IT-kommission till viss del och deras tre medlemsorganisationer<br />
och lokala studieförbund och folkhögskolor.<br />
1a.Försök kommentera de institutioner ni samverkar med i viss detalj, som är relevanta för er därför<br />
att de hjälper er att utveckla er öfl-policy och andra områden i ert arbete.<br />
Lernfeld Sprache i Österrike försöker nätverka med andra organisationer som är aktiva inom vuxenutbildningen<br />
– inte bara de som tillhandahåller godkända kurser för vuxna men också de som ger<br />
konstkurser och använder kreativa lärstilar. Samtidigt är de mest relevanta partnerskapen i<br />
Rumänien mellan ett antal NGO:er och lärarutbildningsorganisationer.<br />
Både de polska och de svenska deltagarna underströk att de försökte samarbeta med organisationer<br />
som specialiserade sig på olika ämnen eller hade helt andra tankesätt. Den rumänske partnern pekade<br />
också på att de institutioner de samarbetade med var beroende av de projekt de arbetade med vid<br />
en given tidpunkt.<br />
1b. Har ni någon nätverkande form i det slags program- eller påtryckningsgrupp för de nyckelfrågor<br />
ni arbetar med, t.ex. en kommitté som någon statlig institution sammankallat?<br />
Det fanns skillnader mellan deltagarna, mellan dem som ägnar sig åt lobbyverksamhet och de som<br />
inte. Till exempel:<br />
● De polsk, italiensk och österrikiska deltagarna är inte inblandade i påtryckningsgrupper eller statliga<br />
kommittéer. Lernfeld Sprache tyckte att det var olyckligt då de statliga institutionerna i Österrike<br />
inte verkar bekanta med ÖFL och samtidigt verkar nervärdera vuxen-centrerat lärande.<br />
● De rumänska deltagarna arbetar med fackföreningar ibland, medan i UK arbetar Norfolks<br />
Vuxenutbildningstjänst med ’Age Concern’ (att bry sig om ålder/äldre) en organisation som främjar<br />
deras intressen som är över femtio år. I UK lobbar Vidgat-deltagande-kommittén för de underrepresenterade<br />
grupperna som hemlösa, arbetslösa eller de som bor isolerat på landet.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
9
● I stark kontrast arbetar Folkbildningsrådet i Sverige med IT-kommissionen för att påverka beslut<br />
om infrastruktur som har med IT att göra och för att försöka stödja användningen och utvecklingen<br />
av flexibelt lärande i hela landet. De lobbar just för bra, billiga internetanslutningar över hela landet<br />
– vilket, som de säger inte bara är en teknisk fråga, utan också en demokratisk och jämlikhetsfråga.<br />
1. Deltar ni i ett nätverk som utformar samarbete för närliggande områden/målgrupper/ämnen?<br />
Alla deltagarnas organisationer kände att de ingick i något samarbetsnätverk som skapade arbete för<br />
något områden, målgrupper eller ämnen. T.ex.:<br />
● Folkbildningsrådet i Sverige har några projekt där studieorganisationer och folkhögskolor samarbetar<br />
och i vissa fall erbjuder varandras kurser. De rumänska deltagarna arbetar också med byorganisationer<br />
på ett projekt för missgynnade lantliga områden.<br />
● I UK är deltagarna inblandade i Vidgat deltagande och Rådgivning för friställda och sitter också i<br />
Norwichs styrgrupp för lärande som agerar för familjeförsörjare efter skolåldern.<br />
2. Har er organisation någon nätverkspolicy? Om så är fallet, är det formella nätverk och hur är de<br />
organiserade? Open College Network är till exempel ett samarbete mellan olika tillhandahållare av<br />
lärande med det uttryckliga målet att tillåta lärande via ackrediterade enheter.<br />
Vissa av våra deltagares organisationer har en nätverkspolicy medan andra tydligtvis inte har det och<br />
litar till de informella nätverk de själva etablerat. Till exempel:<br />
● De polska deltagarna uttryckte att de inte hade någon allmän policy för nätverk. De svenska,<br />
rumänska och italienska deltagarna sa alla att nätverk skapades om ett tydligt behov uppstod inom<br />
ett specifikt område eller projekt, men dessa var inte formaliserade.<br />
● Deltagande i ett antal nätverk har formaliserats i fallet Norfolk Adult Education Service (service<br />
till vuxenstuderande). I det fallet har deltagandet i styrelserna hos Open College Network (öppet<br />
högskolenätverk), Redundancy Advice Network (rådgivning till arbetslösa) och Norwich Learning<br />
City (Norwich som lärande stad) skrivits in i en arbetsbeskrivning.<br />
<strong>3.</strong> I hur hög grad har nätverket ni beskriver blivit en riktig institution? Tidigare fanns det t.ex. i<br />
Österrike representativa organisationer för specifika yrken, vi kan säga socialarbetare, och de blev<br />
sedan de officiella representanterna.<br />
De rumänska, österrikiska och italienska deltagarna var överens om att detta icke skett. De polska<br />
deltagarna uttryckte att det fanns organisationer som blivit officiella representanter inom yrkesutbildningen,<br />
men inte inom universitetsutbildningen. Vad beträffar det Open College Network och<br />
Redundancy Advice Network i UK har dessa nätverk blivit formella organisationer som anställer personal<br />
och har sina egna speciella ansvarsområden.<br />
4. När en nätverkande organisation utvecklar alltför mycket eget liv, kan detta bli en problematisk<br />
och motsägelsefull utveckling. Målen med samarbetet överskuggas av den institutionella dynamiken.<br />
Hur upprätthålls de nätverk ni nämnt? Har de egna mål, och vilka är de?<br />
Det sades allmänt att informella nätverk tenderar att bli kortvariga, och att de upplöses vid projektets<br />
slut. Ibland när organisationerna behöver ta ombord vissa speciella fynd från projekten kan nätverken<br />
fortsätta att verka.<br />
Situationen är något annorlunda för formella nätverk. De polska deltagarna tyckte att i ett fall<br />
utan en ledande institution blev det inte mycket aktivitet, även om det formella nätverket fanns till<br />
hands. Å andra sidan tyckte den engelske partnern att ett formellt nätverk som OCN, vilket rapporterade<br />
till en styrgrupp, som hade en tvärsnitt av medlemmarna som representanter, fungerade bra som<br />
allmän modell. Särskilt när medlemmarna ombads att handla i OCN:s intresse, snarare än i deras egen<br />
organisations.<br />
5. Ibland har organisationer utvecklat en egen våglängd eller har ett gemensamt intresseområde.<br />
Samarbetet fungerar på en tillfällig och frivillig basis. Det gäller de förhållanden med andra organisationer<br />
där det inte finns någon överenskommen struktur eller resultat. Har ni informella nätverkslänkar<br />
med andra organisationer?<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
10
Praktiskt taget alla deltagarna kände att de hade nätverkskontakter med andra organisationer.<br />
Många av dem har tidigare beskrivits i denna rapport. Studieförbunden utgör ett gemensamt nätverk<br />
på informell basis i Sverige, medan Lernfeld Sprache i Österrike arbetar informellt med en organisation<br />
för de långtidsarbetslösa, genom att erbjuda skrivarverkstäder. I UK utvecklas många projekt ur<br />
informella nätverk och delade bekymmer. Ibland utvecklas dessa informella nätverk senare till policy<br />
– till exempel hågkomstprojektet.<br />
6. Vägledning är en annan kärnfråga för öfl men det finns ingen anledning att erbjuda vägledning<br />
inom den strikt avgränsade institutionen. Själva idén om vägledning bygger på opartisk och omfattande<br />
information (och djupare förberedelse) om det lärande som finns att tillgå. Denna förståelse<br />
av vägledning går utöver konkurrensbataljer om lärkunder. Ibland måste många barriärer forceras<br />
för att övertyga institutioner och myndigheter om nödvändigheten av att samarbeta om vägledningen.<br />
Har ni träffat på sådana svårigheter? Har ni lyckats komma över dem (och hur)?<br />
Vissa deltagare hade ingen erfarenhet inom detta område – till exempel de rumänska och en av de<br />
polska deltagarna. De andra var överens om att det var svårt att övertyga institutioner om att inta en<br />
samarbetsvillig inställning till studierådgivning och vägledning.<br />
Folkbildningsrådet fann att de främst var av formell natur, i den bemärkelsen att man inte hade<br />
tillräckligt med information om de alternativ som andra organisationer erbjuder. Som kontrast tyckte<br />
Lernfeld Sprache att det fanns föga medvetenhet om hur viktig vägledning kan vara i att dra till<br />
sig nya studeranden. De österrikiska deltagarna var skeptiska om huruvida samarbete utvecklats mellan<br />
institutionerna, då konkurrensen var knivskarp.<br />
På liknande vis fann Norfolk Adult Education Service att det var svårt att utbilda vägledningspersonal<br />
från olika institutioner, på grund av konkurrensen dem emellan. Man menade att detta<br />
kunde lösas genom att etablera nätverk där medlemmarna kom överens om principer om opartiskhet<br />
och kunden i centrum och tystnadsplikt.<br />
I Italien kommer vägledningsträning att påbörjas under de närmaste åren för medlemmar från<br />
olika institutioner. Det är en följd av de möte som organiserats av olika organisationer under de senaste<br />
åren. Dessa möten kulminerade under september i att organisationerna ombads tala med studerande<br />
om allmän vuxenutbildning, inte bara om vad de hade att erbjuda själva. En broschyr producerades<br />
också.<br />
7. Kan du beskriva några vägledningsnätverk, som finns i ert område? Finns det fler än eller två och<br />
arbetar de i konkurrens eller samarbetar de?<br />
I Wien fanns det ett gratis, opartiskt nätverk som stängdes på grund av att staten inte gav några pengar<br />
till det. Ett nytt nätverk har byggts upp, med mindre personal, men med mycket lite samarbete mellan<br />
olika institutioner.<br />
Gladare nyheter från Norfolk i UK där det finns 6 samarbetande vägledningsnätverk och i<br />
Sydtyrolen i Italien har det organisationsnätverk jag beskrev ovan producerat en broschyr, CD-ROM och<br />
video. Folkbildningsrådet hävdar att det finns 25 folkhögskolor och studieförbund, i deras område, som<br />
arbetar tillsammans med studievägledning, även om de konkurrerar inom andra områden. Den svenske<br />
deltagaren kommenterar att ”…Detta har hittills fungerat förvånansvärt väl”.<br />
V. ANVÄNDNING AV OCH BEKANTSKAP MED IT<br />
Denna arbetsgrupp hade Björn Garefelt och David Jennings som ordförande. Själva frågan inbjöd<br />
till en mängd reaktioner och det blev ett livligt och fruktbart meningsutbyte mellan deltagarna,<br />
särskilt mellan dem från Sverige, England och Italien. För att visa hur diskussionen utvecklades har<br />
vi reproducerat ett allmänt uttalande genom att ställa Björn Garefelts fyra frågor:<br />
it är ett sätt åstadkomma flexibla former för vuxenlärande. Informationsteknologi tillhandahåller<br />
kraftfulla verktyg som inte fanns tidigare. Det ger fler möjlighet att studera, oavsett var de råkar bo.<br />
Det ger människor en möjlighet att kombinera arbete och studier -- man kan studera även om man<br />
arbetar på oregelbundna tider och kanske kan man studera på deltid där man jobbar? Det ger nya<br />
möjligheter att skapa kontakt mellan de studerande och mellan lärare och elever under distansutbildning.<br />
Dialogen är en vital del av lärprocessen och det kan bli en integrerad del av distanskurser.<br />
Men detta är inte alltid fallet idag. Det finns många hinder på vägen och många aspekter att ta<br />
hänsyn till när man försöker utveckla flexibelt lärande. Här är några frågor som fokuserar på sam-<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
11
spelet mellan it och homo sapiens; användningen av it och bekantskapen med it. Vissa strategiska<br />
aspekter tas också med.<br />
1. Finns det en nationell/regional policy för hur datormogna vuxna är? Konkreta åtgärder?<br />
Allmänt sett är IT en symbol och en agent för ett nytt och snabbt föränderligt samhälle. Den term vi<br />
ofta använder är’ informationssamhälle’. Detta samhälle skiljer sig på många sätt från det industrisamhälle<br />
vi känner till. Förändringarna påverkar många områden: ekonomin och arbetsmarknaden,<br />
media, folks vanor och attityder etc. Risken är tydlig – den pågående omvandlingen av samhället<br />
kommer inte bara att skapa vinnare, utan också förlorare. Faktorer som utbildningsnivå, ålder,<br />
inkomst, region är då viktiga att ta med i beräkningen. Vissa fruktar att demokratin, som vi känner<br />
den, kommer att hamna under starkt tryck inom den närmaste tiden, om en relativt stor del av<br />
befolkningen inte längre kan identifiera sig med och delta i samhällets aktiviteter.<br />
Tillgång till IT är livsviktigt för allmän IT-kunskap. Det kan åstadkommas genom att stödja allmänna<br />
åtgärder för att skapa tillgång till datorer i bibliotek, lärocentra och andra allmänna platser.<br />
Svenska bibliotek erbjuds t.ex. bättre tillgång till Internet till vettigt pris genom ett statligt initiativ.<br />
Studieförbunden och andra vuxenutbildare erbjuder IT-kurser till priser som de flesta kan klara. Men<br />
i många fall måste det till mer stimulans för att väcka intresse. Bibliotek med datorer kan vända sig<br />
till pensionärer för att låta dem bekanta sig med IT på sitt eget vis.<br />
Priset på datorer och internetkonton har gått ner vilket har tillåtit många privatpersoner att köpa<br />
egna datorer. I Sverige har denna process snabbats på genom att staten erbjudit skattesänkning åt de<br />
företag som hyr datorer, som deras anställda kan använda hemma till låg kostnad. Så småningom kan<br />
de anställda, om de så önskar, köpa datorn till ett lågt pris.<br />
Staten måste också ta ansvar för IT-infrastrukturen för att försäkra sig om att alla delar av landet<br />
har tillgång till internet, både snabbt och billigt. Det är en investering i demokrati.<br />
2. Vilka är de huvudsakliga skälen till att använda it i vuxenutbildningen?<br />
Tillgång till studier var du än bor.<br />
Om du bor i ett område där de kurser som erbjuds är begränsade, kan IT ge möjlighet till att ta<br />
en kurs på distans från ett lärcentrum, ett bibliotek eller hemifrån. För många vuxna med bristande<br />
studievana är alternativet att studera ensam med hjälp av en dator inte ett realistiskt alternativ. Det<br />
är därför väsentligt att stödfunktionerna vid t.ex. lärcentret eller biblioteket där vägledare eller guider<br />
– men inte nödvändigtvis professionella lärare – kan ge stöd angående tekniken, studietekniken<br />
och distansstuderandet. De behöver inte vara experter på specifika ämnen.<br />
Kanske en grupp människor kunde träffas och skapa en grupp även om inte alla läser samma<br />
ämne. Detta är ofta nödvändigt för att förhindra att folk slutar, ett vanligt problem, särskilt vid tidigare<br />
distansstudier, som passade bäst för mycket talangfulla och motiverade studerande.<br />
Tillgång till studier vid den tid på dagen – eller natten – som passar mig.<br />
De flesta människor vill träffa andra under sina studier för att få feed-back och sociala kontakter.<br />
Men om man jobbar på udda tider eller har ett handikapp som hindrar en från att ta del i ”vanliga”<br />
studieaktiviteter, betyder det inte att man inte kan studera. Det betyder att den som tillhandahåller<br />
studierna måste vidta åtgärder som gör det möjligt att delta under de omständigheterna. Om<br />
man är handikappad och bor i närheten av studieplatsen kanske man vill delta i ”fysiska” möten en<br />
eller två dagar i veckan och träffa de andra studerandena och lärarna.<br />
Tillgång till det fria valet av olika lärstilar och innehåll.<br />
Detta är en stor utmaning för alla som ordnar vuxenutbildning – att anpassa både innehåll och<br />
lärsätt till individuella behov. Detta betyder att det måste finnas ett val att göra i dessa avseenden och<br />
att de studerande får en möjlighet att lära känna sina starka sidor. Just nu finns det tekniska begränsningar<br />
(bandbredden) som hindrar att man arbetar med mer varierat material och kan använda<br />
visuella stimuli.<br />
<strong>3.</strong> Hur tar man steget att lära om datorn till att lära med datorn?<br />
Det är ju ett naturligt första steg att bli bekant med datorns funktioner och vanlig mjukvara om man<br />
antas använda den till olika saker, som t.ex. studier. För vissa är datorn i sig själv fascinerande och<br />
de vill lära sig mer om de olika tillgängliga funktionerna. För de flesta användare är dock datorn ett<br />
medel, snarare än ett mål i sig; man kan skicka e-post, ta del av studier, skriva presentationer, söka<br />
information på internet etc.<br />
Det behövs en medvetenhet hos de studerande om deras behov, att stimulera de studerande att<br />
undersöka vad datorn kan göra för att ta dem dit de vill. Det är ingen särskilt bra idé att få de stu-<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
12
derande att tro att det enda viktiga är att kunna hantera en viss mjukvara in i minsta detalj. När<br />
man behöver en viss kunnighet därför att man vill göra något, till exempel ett lokalt informationsblad<br />
då är man verkligen motiverad för att lära sig Pagemaker eller något liknande program.<br />
Att integrera IT i olika ämnen, vare sig det är på distans eller inte, är en utmaning för varje lärare.<br />
Det är i många fall nödvändigt att ge lärare fortbildning i IT där de kan lära sig god praktisk<br />
användning och hitta sätt att nyttja den som passar deras undervisningsmetoder i engelska, samhällskunskap,<br />
matte eller vad som helst. Många lärare måste övervinna sin ”rädsla för det okända”. En<br />
annan nödvändighet är att skapa lätt tillgängligt pedagogiskt material på nätet, ämnesanknutet<br />
material, projekterfarenheter, introduktion till hur man nyttjar viss mjukvara för skilda syften etc.<br />
Detta betyder att lärarna, ledarna – liksom deras studeranden – måste ha tillgång till databaser där<br />
denna information är lätt tillgänglig.<br />
4. Vilka faktorer bestämmer valet av tekniska lösningar (plattformar, hårdvara, mjukvara) när man<br />
använder it på en kurs? Vilken sorts it-kommunikation används (textbaserad, videokonferens, röst)<br />
och varför?<br />
Dessa frågor är avgörande och alltför viktiga för att lämnas till tekniker att besluta om. De ”tekniska<br />
frågorna” har ofta pedagogiska effekter och andra konsekvenser som kan vara svåra att hantera när<br />
man väl beslutat. Här några exempel på frågor att ställa sig:<br />
- vilka är deltagarna, vad behöver de, vad vill vi som utbildare att de ska göra på nätet?<br />
- kommer de att studera hemma, kanske med en gammal dator och ett långsamt modem, eller….?<br />
Hur väl passar plattformens mjukvara till målgruppen, om man tar hänsyn till användarvänlighet,<br />
tid för att ladda ner sidor etc ?<br />
Man kan lägga till listan……….<br />
I de flesta fall är kommunikation en kritisk del av vilken studiesituation som helst, men den är<br />
ännu sårbarare när den till stor del beror på IT. Det finns för- och nackdelar när vi talar om att välja<br />
den grundläggande kommunikationsformen. Den textbaserade kommunikationen är lätt och billig<br />
och kan köras på alla datorer. Men den kan sakna intimitet och nyanser – åtminstone om man är<br />
över 25 – och det hindrar den som är ovan att skriva eller har problem med dyslexi. Videokonferenser<br />
har fördelen att visa folk på skärmen – man kan se och höra en person tala vilket kan göra kommunikationen<br />
mer personlig. Å andra sidan är de tekniska och ekonomiska nackdelarna fortfarande tydliga<br />
för andra användare än institutioner, så situationen avgör vad som är möjligt. Bandbredden är<br />
avgörande för hur man transporterar bilder.<br />
5. Vad krävs när man startar en kurs som använder it?<br />
För det första behövs ett pedagogiskt grepp för kursen, där ett medvetet användande av IT är en del<br />
(se ovan). Kursmodellen och konsekvenserna av den för de studerande är viktiga. Det måste vara klart<br />
från början om baskunskaper i datoranvändning är nödvändiga och huruvida de studerande förväntas<br />
ha tillgång till datorer när de inte är på studieorten. Innebär kursen fysiska möten eller inte<br />
och om så är fallet, hur ofta? Vad fokuserar de mötena på?<br />
Det kan ibland vara en god idé att börja med en ”fysisk” introduktion till mjukvaran och de metoder<br />
som kommer att användas under kursen. Sedan kan det bli enklare att komma igång, särskilt om<br />
det är en distanskurs där eleverna återvänder hem och litar till IT-kontakt.<br />
Det är viktigt att från början klargöra vad som kan förväntas av varandra,, från lärare och från<br />
elev. Frågor som dessa bör besvaras: Hur ofta förväntas de studerande vara uppkopplade och aktiva<br />
på nätet? Hur länge måste de vänta på svar från läraren? Det är ofta en fördel att vara ett lärarlag<br />
så att det är möjligt att få svar nästan när som helst, kanske också på helger.<br />
De inblandade lärarna måste vara medvetna om att lärarens roll kommer att mera vara som en<br />
vägledare eller tränare/coach än en föreläsare. Det är viktigt att ha ett flexibelt sinne när man ägnar<br />
sig åt flexibelt lärande….Lärarna måste inte vara ytterligt avancerade tekniskt, men de måste kunna<br />
skaffa hjälp om det behövs, till exempel till att producera nätbaserat material eller vid andra tillfällen<br />
som kräver särskilda kunnigheter.<br />
De studerande måste kunna vända sig till någon när de har problem av något slag, stöd för att<br />
använda datorer, hjälp med att planera och utföra kursen etc. Detta är viktigt för att undvika att folk<br />
hoppar av under kursens första månader, särskilt de inte så ”lysande” studenterna som inte är vana<br />
vid organiserade studier.<br />
6. Hur stöder man it-kontakten under en distanskurs, mellan studerande och lärare, och mellan de<br />
studerande? Behovet av fysiska möten?<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
sammanfattning<br />
av<br />
aktuell<br />
litteratur<br />
13
Som tidigare sagt är kontakten grundläggande i en IT-kurs. Ett bra och användarvänligt konferenssystem<br />
rekommenderas, snarare än bara utskickslistor eller e-post.<br />
Kommunikationen kan äga rum på olika nivåer. En nivå är den obligatoriska kommunikationen<br />
med att lämna in rapporter etc. En annan nivå är den diskussion som härrör ur kursinnehållet och<br />
de studerandes erfarenheter. Här kan aktiviteten variera avsevärt, liksom i diskussioner i levande livet.<br />
För många deltagare finns också ett behov av att diskutera andra saker än de som är direkt relaterade<br />
till kursen. Detta kan enkelt ordnas med ett ”fikarum” för kursen där man kan tala om allt.<br />
Den sociala processen i en grupp, som gör att folk vill dela med sig av sina tankar med varandra<br />
främjas ofta av ett introduktionsmöte, om möjligt minst två dagar långt. Detta möte skall arrangeras<br />
för att skapa kontakt mellan de studerande och skapa en positiv atmosfär och gemensam ”plattform”<br />
så att man vet vad kan förvänta sig av varandra. Som nämnts kan det vara ett bra tillfälle praktisera<br />
den IT-kommunikation som kommer att äga rum efter mötet.<br />
Hur ofta man kan ha fysiska möten beror på vad som är möjligt i det enskilda fallet. Det kan vara<br />
en svårighet att ordna ett fysiskt möte om kursen anordnas på nationell nivå (särskilt med svenska<br />
avstånd). Ett alternativ skulle kunna vara att ha ”stödgrupper” av studerande vid lärcentra, medan<br />
själva kursen inte erbjuder några fysiska möten.<br />
Det följande är de svar som de sydtyrolska projekten cls och cedocs gav till Björn Garefelts frågor:<br />
Frågor om användning av och bekantskapen med it<br />
Fråga 3: Hur tar man steget från att lära om datorer till att lära med datorer?<br />
Kommentarer:<br />
cls: Den utbildningsmässiga målsättningen med att lära sig om datorer är att kunna lära sig att<br />
använda den. Det utbildningsmässiga målet med att lära med datorn är att skaffa den kunskap och<br />
kapacitet med hjälp av datorn som verktyg. Bägge dessa skickligheter kan samtidigt införskaffas av en<br />
deltagare i CLS-projektet. Projektet föresätter sig att studera perceptionsprocesserna och köpa datavetenskapligt<br />
material till kursdeltagarna.<br />
cedocs: Övergången till att använda datorn som ett sätt att studera kommer från ett behov att svara<br />
på förfrågningar, vilket styrs av nödvändigheten att överskrida alla gränser som dikteras av kravet på<br />
närvaro i det traditionella klassrummet eller också av att logistisk lika väl som geografiska svårigheter.<br />
Under traditionella kurser har övergången till att använda datorn, som ett verktyg som kompletterar<br />
studierna, har accepterats under lektionerna i ett klassrum, med nätet stimulerar man distanskommunikation.<br />
När man börjar med enheter/ övningar och använda också en pedagogisk sajt ( som t.ex.<br />
www.Thinkwave. com) som eleverna är uppkopplade till, kommer datorstödda övningar att testas också.<br />
Under de kurser som är uppkopplade mot internet kan en on-line grupp organiseras genom att använda<br />
särskild mjukvara. På den sajten finns lämpligt studiematerial.<br />
Fråga 4: Vilka faktorer bestämmer valet av tekniska lösningar (plattformar, hårdvara, mjukvara) när<br />
ni använder it på en kurs? Vilken sorts it-kommunikation använder ni (textbaserad, videokonferens,<br />
röst) och varför?<br />
Kommentarer:<br />
cls: De tekniska lösningarna som vi valt för att börja experimentera med att använda datorteknik<br />
på en kurs tillfredsställer villkoren för maximal datoreffektivitet tillsammans med enkel och begränsad<br />
användning av resurserna.<br />
cedocs: De relevanta faktorerna är: kostnad, lätthet och grad av interaktivitet. Huvudsakligt stöd<br />
ges med multimediatext/fil och i andra hand med chat-kanaler och videokonferenser är också en möjlighet<br />
om man tar hänsyn till strukturernas tekniska kapacitet (mjukvara, telefonledningar) och den hårdvara<br />
som deltagarna använder.<br />
Fråga 5: Vad krävs för att starta en kurs som använder it (tillgång till it för de studerande, grundläggande<br />
datorkunskap, tekniskt stöd under kursen etc)?<br />
Kommentarer:<br />
cls: Inga förhandskrav ställs på kursdeltagarna, bara viljan att lära sig använda datorverktygen. Om<br />
de studerande har tillgång till en fjärrdator så kan en pin-kod till CLS datorsystem lämnas ut, annars kan<br />
de använda kontorets resurser.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
14
cedocs: Alla studerande behöver grundkunskaper om datorer, liksom grundkunskaper om internet.<br />
Fråga 6: Hur kan man stimulera en kritisk analys av den information som finns på internet under<br />
en kurs? Hur undviker man att information ses som synonymt med kunskap?<br />
Kommentarer:<br />
cls: Att stimulera en kritisk analys av den information som finns på nätet är inte planerat under<br />
denna fas av experimentet, när man betänker att det pedagogiska målet för kursen är att lära sig om fysikens<br />
lagar och det material som datoragenter erbjuder på nätet. Under denna fas kommer den givna<br />
informationen att undersökas.<br />
cedocs: Under en kurs som arrangeras via internet kommer feedback att garanteras genom det material<br />
som skickas till läraren. Om vi talar om de aktiviteter som kräver efterforskning av material på nätet,<br />
så försöker vi att använda det insamlade materialet till att skapa något verkligt som: en ny sajt, en introduktion<br />
eller de första stegen till en CD o.s.v.<br />
Fråga 7: Hur stöder ni it-kommunikationen under en distanskurs mellan studerande och lärare och<br />
mellan de studerande? Behovet av fysiska möten?<br />
Kommentarer:<br />
cls: IT-kommunikationen under en distanskurs stöds av e-post mellan lärare och elev och mellan eleverna,<br />
utbytet av filer och rådfrågning på cls hemsida. Projektet inkluderar lektioner i klassrum och<br />
fysiska möten under de olika faserna.<br />
cedocs: Vi talar inte om undervisning på distans utan uppkopplad undervisning, vilket kan göras<br />
helt och hållet på nätet, eller så kan vi planera periodiska möten med de studerande och utveckla en del<br />
av programmet i klassrummet. I det första fallet sker utbytet lärare/elev med utbytet av material. I fallet<br />
med en chat-kanal kan samspelet göras mer personligt både med läraren och mellan studerande.<br />
Alessandro Baccins svar på Björn Garefelts frågor:<br />
1. Angående den första frågan kan vi säga att Tangram följer Freinets pedagogik. Alla aktiviteter bygger<br />
på att de studerande lär sig genom att försöka och misslyckas. Lärarens roll är marginell. Den studerande<br />
lämnas aldrig ensam och hans utveckling kontrolleras genom återkopplingsfrågor. Inom datorkunskapen<br />
får alla de studerande en allmän genomgång, vilket följs av praktiska övningar som varje studerande<br />
utför i sin egen takt.<br />
2. När vi lär ut IT till vuxna använder vi mjukvara och kommersiella plattformar, eftersom vi menar<br />
att de har kontakt med arbetslivets verklighet. Vi använder vanligen AV-teknik som overhead-projektor,<br />
videoprojektor och över nätet utbyter vi information genom texter (e-post, nätmöten, chattar och videokonferenser).<br />
<strong>3.</strong> Vi kräver inga förkunskaper för att börja en kurs. Däremot under och mot slutet av kursen gör vi<br />
regelbundna tester.<br />
4. Tangram försöker stimulera en kritisk analys genom att presentera de mest kreativa aspekterna av<br />
ämnet. Vi visar t.ex. de studerande hur man chattar eller besöker ett museum eller hur man använder<br />
en sökmotor för att finna de dokument de personligen är intresserade av, innan vi går in på internet i<br />
detalj. På så sätt undviker vi att ge intrycket av att informationen bara är ren kunskap men vi visar<br />
också de praktiska aspekterna av det.<br />
5. Vårt institut öppnade ett lärcentrum i Fidonet 1991. Det utgjordes av hundratals dokument som<br />
kunde användas som ett bibliotek. Idag administrerar Tangram mer än tusen sidor med samma system.<br />
Varje dag har vi, i medeltal, mer än 240 besök på vår hemsida www.tangram.it En av de närmaste<br />
dagarna kommer vi att aktivera en internettjänst enbart för telelärande, med den fysiska närvaron av<br />
en lärare.<br />
David Jennings svar:<br />
Jag tenderar att hålla med din rapport och skulle vilja säga att det är ett omfattande svar på frågorna.<br />
Jag skulle dock vilja kommentera följande angående situationen i UK. Jag har numrerat svaren för<br />
att passa frågorna i ditt stycke.<br />
1. PC:ar i bibliotek och andra offentliga ställen måste få stöd av en handledare/hjälpare. Det är min<br />
erfarenhet att de medlemmar av samhället som är teknikmotståndare behöver personlig uppmuntran och<br />
stöd för att komma i direkt kontakt med tekniken till en början. Att ställa utrustningen till förfogande<br />
är bara en del av svaret.<br />
I UK ger staten pengar till kurser som kvalificerar i utvalda ämnen. De kurserna har rimliga kostnader<br />
för alla och är gratis för dem som får inkomstbaserade bidrag. Är vi unika i detta eller finns det i<br />
övriga Europa?<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
15
Regeringen i UK har tagit ett initiativ som kallas NGFL – National Grid for Learning/ nationellt /galler/rutsystem<br />
för att lära/ vilket omfattar alla skolor och bibliotek som ska anknytas till internet och uppmuntra<br />
folkligt tillträde och användande.<br />
2. Rådet som ger statsbidrag till fortsatt utbildning i UK drar igång ett initiativ för att utbilda FElärarna<br />
till använda IT under sina lektioner. Detta är ännu i sin linda och jag kan låta er få veta detaljerna<br />
så snart de blir kända, om ni så vill.<br />
<strong>3.</strong> Jag håller med om det du säger om tekniker men menar att de bästa besluten om mjukvara och<br />
plattformar fattas när lärare och tekniker arbetar ihop och försöker finna en lösning.<br />
4. Jag vill åter hålla med – har ni varit mer lyckosamma i er erfarenhet än vi med vår grupp? Är de<br />
studerande mer aktiva i användandet av plattformen?<br />
Hur har lärarna använt kommunikationsmjukvaran för att kommunicera? Vi har möjligheterna här<br />
men jag tar erfarenhet från mina kollegor om dess användning. De föredrar fortfarande att resa – ibland<br />
långt – för att träffas fysiskt snarare än att gå via tekniken<br />
David Jennings har svarat i samma ordning som frågorna ställdes, liksom Alessandro Baccin från<br />
Tangram-projekten. De andra två italienska initiativen som arbetar med en kombination av gamla<br />
och nya media cls (Consorzio Lavoratori Studenti) och cedocs (Centro di Formazione e Cultura<br />
/vidareutbildningscentrum) har med sina svar följt de fyra frågor som ställdes.<br />
Andra deltagare som inte har deltagit i den ovannämnda debatten har visat sitt intresse och sina<br />
positioner genom att svara på vissa av frågorna. Några svar tillåter en bild av vad som tänks och görs<br />
på detta område och kan dras ut från följande gruppering av svaren.<br />
1. Finns det en nationell/regional policy för bekantskap med it för vuxna? Konkreta åtgärder?<br />
Den slovakiske partnern säger att en policy är på gång: www.infovek.sk<br />
Det är alltid en pengafråga och ett problem som handlar om för lite utrustning, men det finns inget<br />
motstånd från lärarna. Det är påtaglig brist på mjukvara och en tendens att se IT som ytterligare en kommunikationskanal.<br />
Enligt svaren från både de polska och italienska deltagarna finns det ingen nationell IT-policy eller<br />
IT-genomförandeplan, men många institutioner försöker följa sin egen policy. I fallet Sydtyrolen se kap.<br />
5 för en beskrivning av projekt. Vad beträffar de polska deltagarna finns det en stärkt medveten-het om<br />
de positiva effekterna av IT för uppgiftsarbete och prov. Distansutbildningscentret planerar att börja<br />
använda mjukvaran Topclass vilket tillåter automatiskt tillträde till hemsidor och med inbyggd e-post.<br />
I Österrike finns inget initiativ för att genomföra IT för vuxna men en mängd ansträngningar görs<br />
från institutionernas sida, huvudsakligen med hjälp av EU-projekt för att få igång avancerat bruk av IT<br />
i vuxenutbildningen.<br />
Det finns en nationell strategi för informationssamhället i Finland och det finns modifierade kampanjer<br />
för äldre människor. Det finns en vilja att finansiera nyskapande projekt och det finns gratis tillträde<br />
till internet från bibliotek, liksom initiativ för att uppmuntra folk att använda sitt datorkörkort.<br />
Den rumänske deltagaren rapporterar om en del punktprogram, men inga strategiska eller allmänna<br />
initiativ. I UK finns det kampanjen från University for Industry, se Clait-Book modellen, kap. 5.<br />
2. Vilka är de viktigaste målen bakom användandet av it i vuxenutbildningen?<br />
Bara de svenska, finska och engelska deltagarna har gett detaljerade svar på denna fråga. Det finns<br />
en tendens att investera i handledare och stödpersonal, i England finns ett initiativ för att binda samman<br />
IT-handledare med hjälp av nätverk och stödja dem i att dela med sig av material. Det finns också<br />
en institutionalisering av utsedda läroplansstödjande handledare som besöker handledare och erbjuder<br />
fortbildning. Det finns också det uttryckliga målet att förse folk med ordbehandling, e-post och internet<br />
och det finns ett par initiativ för att skapa samhällsbaserat lärande med hjälp av IT och att uppmuntra<br />
läroplansutbyte.<br />
Den finske partnern beskriver viljan både nationellt och regionalt att investera i personalutveckling,<br />
i generös utrustning och brett deltagande. Det finns motstånd mot att skifta över allt i undervisningen<br />
mot PC-hållet. Det finns snarare en tendens att erbjuda multipla former av tillträde och tillhandahållande.<br />
<strong>3.</strong> Hur tar ni steget från att lära om datorn till att lära med datorn?<br />
Än en gång är det de finska, svenska och engelska deltagarna som står främst i satsningarna. De tar<br />
in bredare läroplansområden. Det pågår en mängd samarbetsprojekt och det finns en vilja att från de<br />
strategiska planerarna att investera i vuxnas datormognad för att skapa möjligheter för dem som ännu<br />
inte är så vana vid datorer att bli kunniga på området.<br />
Lernfeld Sprache är också aktiva inom detta område, workshops och handledning ger inte bara nöd-<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
16
vändig kunskap till handledare, de ger också material för att arbeta självständigt med datorn. Det producerade<br />
materialet försöker använda sensomotoriska och visuella sätt att instruera och beskriva.<br />
VI. NYA TANKAR OM LÄROPLANSDESIGN<br />
Margarete Wallmann från Österrike var ordförande i denna arbetsgrupp och har delat sina synpunkter<br />
med Nick Meyer från England och Florentina Anghel från Rumänien och Pirjo Keinänen<br />
från Finland.<br />
Denna aspekt av öppet och flexibelt lärande är inte särskilt väl representerad i projektet. Bara de<br />
deltagare som faktiskt arbetar inom metodologisk design och läroplansutveckling har bidragit till<br />
denna aspekt.<br />
Här är några frågor som Florentina Anghel förde fram i frågan:<br />
● I vilka av rereals deltagarländer kommer läroplaner att skrivas om och varför (t.ex. som en del<br />
reformer)? Har rereal på något vis påverkat dess omformulering i något deltagarland?<br />
● Vilka länder har antagit livslångt lärande som begrepp och allmän utbildningsprincip (vilket<br />
påverkar antagandet av läroplaner på alla nivåer) och vilka antog det bara för vuxenutbildningens<br />
läroplan (efter confintea konferensen i Hamburg 1997)?<br />
● Vilka förändringar föreslår rereals deltagarländer för att omformulera läroplanen?<br />
● Hur reflekteras livslångt lärande-principen i innehållet och utvärderingen av vuxenutbildningsprogram?<br />
● Hur väl anpassas innehållet i (yrkes-)utbildningen till arbetsmarknadens krav?<br />
● Hur reflekteras kapaciteter som hänger samman med savoir connaître, savoir faire, savoir apprendre,<br />
savoir transmettre, savoir être (som Edgar Fauré sa /kunna veta, göra, lära, överföra, vara/) i<br />
kompetens eller utbildningsnormer?<br />
● I vilken utsträckning är innehållsmålen korrelerade till utvärderingsmål (egenutvärdering) och i<br />
vilken utsträckning erkänns de uppnådda kompetenserna, används de och attesteras?<br />
● Vem bestämmer vilken läroplanstyp som passar för vuxenutbildning?<br />
● Hur mycket tillåts vuxnas egen inlärningsrytm och respekteras deras åsikter om innehållet och<br />
hur långt accepteras kompetensernas och kunskapens ”flyktighet” i läroplanen?<br />
● Hur anpassade/anpassningsbara är dagens innehåll till öfl-planerna?<br />
Här är några kommentarer från Nick Meyer:<br />
Varje form av öppet lärande ställer nya krav på läroplansplanering och -utformning. Hur har ni hanterat<br />
och möt denna utmaning?<br />
Läroplanshandläggarna träffar områdescheferna för att planera programmet så att täcker de lokala<br />
behoven. Den tredje faktorn är ämnets natur i varje läroplansområde, d.v.s. att varje ämne har sin egen<br />
inneboende disciplin. Utfallet varierar från ”smakprovs-lektioner” i hälsorelaterade ämnen, utvecklandet<br />
av resursbaserat läropaket om IT och en hel skattkista av elevmaterial för språkkurser etcetera.<br />
Kurser förvandlas till lärande aktiviteter<br />
Regionala aktiviteter<br />
Handledare anställs på grund av sin ämnesexpertis och erbjuds sedan träningskurser för att undervisa<br />
vuxna. Vissa kurser, t.ex. handledningsträningen för språklärare kräver mer specialiserade kunnigheter,<br />
men handledarna på alla pernsonalutvecklingsprogram funderar på hur de ska utveckla lämpliga<br />
mål och målsättningar, utveckla resurser för sin undervisning, sina undervisningsmetoder och hur de ska<br />
relatera dem till lärstilar, skattningar och utvärderingsteknik. Vissa program t.ex. NVQ drivs av skattningar<br />
och därför är närvaro på lektionerna inte obligatoriska men de studerande bedöms på arbetsplatsen<br />
och för vår del omfattar det avancerade program för handledarna.<br />
Har ni varit inblandade i regionalisering och hur har ni utformat er studieplan runt denna aspekt?<br />
North Anglia Open College Network är en regional organisation vilket är ett av de 32 öppna högskolenätverk<br />
under det nationella OCN-paraplyt. Program utvecklas lokalt och erkänns nationellt. Det blir<br />
sålunda möjligt att utveckla lokalt ackrediterade kurser som svar på lokala behov vilka både erkänns<br />
nationellt och kan användas av andra kursanordnare om de passar deras behov. Ett program för naturvård<br />
har utvecklats som svar på projektarbetares behov vid ett naturvårdsprojekt i norra Norfolk.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
17
Är ni bekanta med projektrelaterat arbete och dess effekt på läroplanen?<br />
Ett projekt för att vidga deltagandet i lantliga områden – REAP (Rural Education for Adults<br />
Programme = program för landsbygdsutbildning för vuxna) utvecklade ett antal (för oss) nya sätt att<br />
erbjuda kurser vilket omfattade att hålla språkkurser på pubar, utveckla vägledningskurser för grupper<br />
för dem som behövde mer än individuell vägledning. Dessa program som är kända som ”Vägval” resulterade<br />
i att det skapades stödnätverk som hjälpte människor att komma över sin sociala isolering och få<br />
behörighet till högskola, formell vuxenutbildning eller universitet. Projekten är mest lyckosamma när de<br />
kan bäddas in i vanlig utbildning och påverka hur läroplanen utformas.<br />
Genom alla dessa aktiviteter har läroplansdesign blivit ett viktigare arbetsområde. Läroplanen i sig<br />
själv har blivit bredare och mer flexibel. Planeringen har blivit ett riktigt intensivt arbetsområde och har<br />
också förändrat vilka moderatörer och ledare som dras dit:<br />
Kan du kommentera det utifrån ditt arbetsområde?<br />
Många fler kurser är flexibelt uppbyggda än förut, särskilt de som har med yrkesutbildning/träning<br />
att göra. Speciella målgrupper identifieras bättre och läroplaner utformas för deras behov. Så har till<br />
exempel det öppna högskolenätverkets språkprogram anpassats efter arbetsgivares affärsmässiga behov.<br />
Detta erbjuds både på arbetsplatser och utbildningscentra. På County House erbjuds entimmarspass för<br />
att sammanfalla med lunchrasten.<br />
Margarete Wallmann och Pirjo Keinänen kommenterar:<br />
Varje form av öppet lärande ställer upp nya utmaningar för läroplansdesign och planering.<br />
Hur har ni hanterat och mött denna utmaning?<br />
Här är några av mina tankar, var snäll och reagera genom att kommentera och dela med er av era<br />
tankar!<br />
Jag har funnit att många förändringar inom detta område beror på att de konventionella idéerna om<br />
vad lärande är ställs på huvudet genom att öppna upp för nya idéer och intresseområden, liksom för nya<br />
grupper.<br />
Jag har samma erfarenhet. Ibland finns det en viss diskrepans mellan mina egna erfarenheter, vuxna<br />
studerandes förväntningar och utbildningsadministrationens idéer om hur och på vilket sätt verkligt<br />
lärande faktiskt åstadkoms.<br />
Lärande kurser blir till lärande aktiviteter<br />
Regionala aktiviteter<br />
Jag stötte först på detta begreppsområde när jag börjad ta pyttesmå steg och sedermera inte så små steg<br />
mot att utveckla decentraliserade sätt att lära och organisera lärande.<br />
Jag måste lägga ner tid på att planera hur samhällsbaserat lärande för kvinnor i spridda byar och<br />
hemarbetande med små barn skulle kunna fungera som en kontinuerlig aktivitet.<br />
Jag måste planera ett schema med skiftande inlärningsaktiviteter och ämnen för att hålla dem intresserade<br />
och engagerade.<br />
Jag måste sedan tänka om i ett bredare perspektiv när det gällde att starta och sedan institutionalisera<br />
de decentraliserade lärcentra.<br />
Jag måste tänka på miljöaspekter och deras betydelse för de människor som bodde där och få med allt<br />
detta i kurserbjudandet. Jag måste betänka skickligheten hos de människor som levde där och vad de<br />
kunde tycka var värt att lära. Vem skulle kunna leda en sådan kurs och accepteras av deltagarna.<br />
Har ni varit inblandade i regionalisationer och hur har ni utformat er läroplan runt denna aspekt?<br />
Jag har inte mycket erfarenhet av detta slags planering. I vårt REREAL/Info-projekt försökte vi låta lärprocessen<br />
äga rum i förstadens möteslokal, men det fungerade inte för vi kunde inte ordna tillräckligt<br />
med IT där.<br />
Projektrelaterade aktiviteter<br />
Jag har bevittnat hur man får igång lärande i samband med aktuella ämnen – som sattes igång och<br />
genomfördes av Bürgerländische Forschungsgesällschaft – vilket var relevant i den givna situationen, till<br />
exempel 1989 hade vi en aktivitet som kallades ”Samtal över staketet” när gränserna till de angränsande<br />
länderna skulle öppnas.<br />
Jag måste finna nya former för samarbete, tackla språkproblemen och hitta nya ställen där lärande<br />
kunde äga rum.<br />
Jag måste hitta folk med det nödvändiga kunnandet och den sociala skickligheten att klara denna slags<br />
lärande. Aktiviteterna resulterade i böcker, i att förbereda konferenser, i utställningar, fotografering och<br />
besök.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
18
Läroplanen måste vara flexibel nog att suga upp ny och oförutsedd utveckling och ändå vara klar nog<br />
för att alla skulle kunna se den röda tråden som löpte igenom det hela.<br />
Jag måste utveckla nya strukturer och lokaler och hitta de rätta personerna för att göra jobbet och jag<br />
måste övertala de som hade hand om budgeten att stödja aktiviteterna.<br />
Är du bekant med projektrelaterat arbete och dess inverkan på läroplanen?<br />
Vi är ofta i dylika situationer. När ett projekt köper en kurs från oss antar man ofta att vi ska presentera<br />
ett exakt program. Men som vanligt med vuxna kan man aldrig veta i förväg vad som kommer<br />
att hända. Det är mycket viktigt att ha så flexibla program att man kan forma om dem under processen.<br />
Men det kan ibland vara mycket svårt att motivera de studerande att delta i planeringsprocessen<br />
eftersom de har den gamla inlärningsmodellen i huvudet. Och budgeten är inte alls så flexibel……..<br />
Aktiviteter mellan institutioner och nya målgrupper<br />
Det konventionella sättet att utveckla läroplaner i vuxenutbildningen var godtycklig. Kurser erbjöds<br />
därför att deltagandet visade att det fanns en efterfrågan och det fanns folk som erbjöd dem. När vi sammanför<br />
institutioner för att göra lärandet mer attraktivt och lättare att nå fram till inkluderar det skapandet<br />
av ett par etablissemang utanför murarna, vilka ska kunna erbjuda komplementära möjligheter<br />
som en del av en ”mer omfattande” läroplan.<br />
Vi har skapat ett hus för allmän politisk utbildning om och i Europa (Europahaus) som har sitt alldeles<br />
egna och föga traditionella kursutbud.<br />
Vi har ordnat en slags bibliotek som koncentrerar sig på den litterära utvecklingen i regionen och<br />
grannländerna och som fungerar som ett servicecentrum och ställe för föreläsningar och läsning<br />
(Literaturhaus Mattersburg).<br />
Genom alla dessa aktiviteter har läroplansdesign blivit ett allt viktigare arbetsområde. Själva läroplanen<br />
har blivit vidare och mer flexibel. Planerandet har blivit ett mycket intensivt arbetsområde<br />
det har också ändrat de moderatörer och ledare som dras dit.<br />
Kan du kommentera detta utifrån ditt eget arbetsområde?<br />
Vi diskuterar ofta detta problem: vad är det bästa för vuxenutbildningen, måste man vara en utbildad<br />
lärare eller ha goda erfarenheter av aktiviteter i verkliga livet? Eftersom dessa duktigheter finns inte<br />
alltid i samma person. Vuxna har riktiga livserfarenheter och de behöver knyta samman sina kunskaper<br />
de får med praktiken. De känner sig på något sätt besvikna om någon undervisar dem och inte känner<br />
till det liv de kommer från, det är ett tecken på att de och deras erfarenheter inte värderas, de är inte<br />
goda nog. Ett annat problem är att ute på fältet finns det en massa ”konsulter” som varken kan teorin<br />
eller praktiken. Som designer måste man ibland ta risker när man försöker hitta lämpliga lärare.<br />
VII. VÄGLEDNING OCH RÅDGIVNING<br />
Denna grupp had Margarete Wallmann och Lucia Pavia som ordförande. Diskussionen har satts<br />
igång av Margarete Wallmanns kommentarer och deltagarna har kommenterat dem.<br />
Denna fråga har varit av största intresse för deltagarna. Den polske deltagaren, som är aktiv inom<br />
fortsatt utbildning, berättar för oss om ett vitt fält av vägledning och rådgivning, huvudsakligen<br />
inom omskolningsprogram. Det finns också privata initiativ, det finns inget nationellt studievägledningssystem.<br />
Institutionerna är ofta beroende av informellt utbyte av erfarenheter och information,<br />
men det finns tankar hos öppet-lärande företag att starta fler.<br />
Den rumänske partnern talar om nationella studievägledningssystem, men nära förbundet med<br />
behoven i den formella utbildningen.<br />
Det finns växande medvetenhet om behovet av data men föga medvetenhet om nödvändigheten<br />
av att skapa personliga system för vägledning och rådgivning.<br />
Den italienske partnern erbjuder direkt vägledning och rådgivning som understöd till paraplyorganisationerna<br />
liksom specifika projekt.<br />
Uffizio Educazione Permanentes samordningsfunktion tvingar det att erbjuda studievägledning.<br />
De har broschyren ”Vivere e aggiornarsi” och en cd-rom. De har också information och rådgivning<br />
på internet. Vuxenutbildningssektorn i Sydtyrolen organiseras runt principen om allmän utbildning.<br />
Därför byggs väglednings- och informationstjänster huvudsakligen runt erbjudanden om vägledning<br />
och information på fritiden och kurser för personligt växande, liksom språk, historia och<br />
humaniora.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
19
Här är Nick Meyers svar på Margarete Wallmanns och Lucia Pavias frågor:<br />
1. Har man insett verkan av vägledning och rådgivning i ditt land? Har detta lett till nationella eller<br />
regionala åtgärder och initiativ? Vad gör ni åt de finansiella och organisatoriska aspekterna?<br />
Ja, men för vuxna handlar det mest om kortvariga medel och därför blir det vanskligt. Det finns nu<br />
ett nationellt Informations-råds-,vägledningsprojekt (IAG). I Norfolk betyder det att tillhandahålla träning<br />
till en rad organisationer inom studievägledning både OCN, utbildning och yrkesträning för vuxna,<br />
liksom NVQ på nivå <strong>3.</strong><br />
Det finns en heta linjen för hela landet – Lär direkt – som är gratis.<br />
2. Har det funnits några omfattande studier av de studerandes behov av och hinder för att delta i<br />
vuxenutbildning/yrkesutbildning och högre studier?<br />
Ett flertal, de flesta har publicerats av NIACE. I Norfolk har de viktigaste hindren identifierats som<br />
brist på information, kostnaderna, dåliga allmänna kommunikationsmedel och brist på barntillsyn.<br />
Vi har nyligen gjort en undersökning av remitteringar och hur folk får reda på kurserna. Den viktigaste<br />
informationskällan har varit broschyren om vuxenutbildning, men ett problem är att medan folk<br />
allt oftare kan betala med kreditkort och de skriver in sig med bristfällig information och vi har därför<br />
höga tal med avhoppare.<br />
<strong>3.</strong> Har dessa studier och undersökningar lett till praktiska åtgärder?<br />
Utveckling av träning för lokala chefer och mera riktat stöd till potentiella studerande.<br />
4. Finns det en rad väglednings- och rådgivningsinstitut? Finns det en paraplyinstitution? Finns det<br />
något försök att från alla håll att föra samman den tillgängliga informationen? Eller är detta ett<br />
område där intressen tävlar med varandra?<br />
Career Service sköter IAG-projektet. Learning Shop i Norfolk är ett samarbetsprojekt, som får stöd av<br />
UEA, City College, Adult Education, College of Agriculture and Horticulture (jordbruks- och trädgårdshögskolan)<br />
–Easton och Norwich School of Art and Design.<br />
Synsättet är ganska likartat genom att de deltar i projekten.<br />
5. Har ni institutionsbaserade tjänstemän och chefer för denna tjänst? Har ni ett visst antal personer<br />
för att hjälpa dem?<br />
Det faller inom deras arbetsbeskrivning att ge vägledning och de gör detta, även om flertalet tjänstemän<br />
ser sin roll som en som skriver in studerande på kurser, som erbjuds av institutionen.<br />
De får administrativt stöd även om budgetnedskärningar, tills nyligen, har gjort det svårt för dem att<br />
genomföra sina roller.<br />
6. Finns det några centrala åtgärder för personalutbildning eller träning?<br />
Vi ger träning till personalen och det finns en växande erkänsla för vikten av studievägledning både<br />
som verktyg för vidgat deltagande och som ett sätt att identifiera behoven av lärande.<br />
VII. PERSONALENS FUNKTIONER<br />
OCH PERSONALUTBILDNING<br />
Denna grupp hade Nick Meyer och Björn Garefelt som sina ordförande och har huvudsakligen dragit<br />
till sig kommentarer från de deltagare som endera själva är aktiva som personalutbildare eller är<br />
omedelbart engagerade i att ge sin personal möjligheten att få ständig träning och utbildning.<br />
Grupp-diskussionen leddes av ett par frågor. Margarete Wallmann samordnar en hel del frågor om<br />
fortsättningsutbildning hos institutionerna i sin region och hon har utvecklat ett fortsatt utbildningssystem<br />
för vuxenutbildare och handledare. Detta löst uppbyggda system presenteras i kapitel<br />
5 och det visar att öppna och flexibla träningsformer plockas upp av lärare och handledare, när de<br />
själva har utvecklat tilltro till att arbeta och experimentera med dem inom sitt eget arbetsområde.<br />
Lernfeld Sprache arbetar systematiskt träna handledare och lärare i sätt att stödja självstudier och<br />
det erbjuder handledningar i kunnighet i utvidgade strukturer för institutioner och de nödvändiga<br />
åtgärderna inom personalutbildning.<br />
Wojciech Gilewski ägnar sig åt personalutbildning och försöker överföra didaktiskt kunnande<br />
inom öfl liksom ämneskunskap och it-användning i seminarieform. Den engelske deltagaren arbetar<br />
med att ge personalutbildning mindre och medelstora företag (se kapitel 5) liksom att erbjuda<br />
vägledningspersonal. De svenska deltagarna har regelbundna seminarier för personal och projektledare.<br />
De inbjuds att delta på frivillig basis och kan ta med sina förslag och behov både på kort och<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
20
lång sikt. Den italienske partnern erbjuder regelbundna seminarier och utvärderar dem efteråt.<br />
Uffizio arbetar tillsammans med Florens universitet och koncentrerar sig på didaktiska och pedagogiska<br />
aspekter.<br />
towards a framework in open flexible learning<br />
på jakt efter<br />
bästa praktik<br />
begrepp<br />
och idéer<br />
för öppet<br />
och flexibelt<br />
lärande<br />
21