Hotellens uppkomst och utveckling under 1800-talet - Visita
Hotellens uppkomst och utveckling under 1800-talet - Visita
Hotellens uppkomst och utveckling under 1800-talet - Visita
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nu inleds stadshotellens era. Det fanns tre faktorer som gjorde att dessa uppkom: behovet av<br />
1. möteslokaler för näringsliv <strong>och</strong> societet, 2. kommunala samlingslokaler <strong>och</strong> 3. övernattning<br />
vid järnvägsfärder.<br />
Ordenskapitel, bolagsstämmor <strong>och</strong> kommunalfullmäktige<br />
I två steg 1846 <strong>och</strong> 1864 avskaffades skråtvång <strong>och</strong> andra företagshämmande lagar <strong>och</strong><br />
Sverige fick näringsfrihet. Sverige kom nu in i en kraftig högkonjunktur, industrialiseringen<br />
inleddes på allvar, många utlänningar investerade i den jungfruliga marknaden eller flyttade<br />
hit för att göra lyckan. (Även inom restaurang- <strong>och</strong> hotellnäringen var de mest framgångsrika<br />
personerna invandrare.) 3<br />
I takt med näringslivets <strong>utveckling</strong> <strong>och</strong> borgarståndets starkare ställning uppstod behovet av<br />
mötesplatser. I många städer hade tidigare funnits s.k. ”societetshus” där man kunde hålla<br />
baler, föreningsmöten, konserter <strong>och</strong> dylikt. Nu byggdes de första stadshotellen vars funktion<br />
lika mycket var att utgöra samlingsplats för den egna societeten som övernattningsplats för<br />
besökande. Därav fanns inte bara övernattningsrum utan en elegant restaurang (ofta enligt<br />
utländskt mönster), café eller schweizeri <strong>och</strong> stora festsalar <strong>och</strong> klubbrum, där man kunde<br />
hålla ordenskapitel, årsstämmor, baler <strong>och</strong> konserter. Vissa hotell hade särskilda herrum <strong>och</strong><br />
damsalonger för de som bara ville umgås med sitt eget kön. Men de stora stadshotellen kunde<br />
också inrymma regelrätta konsertsalonger, butiker, bank, läkar- <strong>och</strong> tandläkarmottagning samt<br />
vanliga lägenheter.<br />
Under <strong>1800</strong>-<strong>talet</strong> fick såväl landsorts- som stadskommuner större självstyre <strong>och</strong> ansvar för<br />
betydligt fler administrativa uppgifter. Det krävdes då lokaler för sammanträden <strong>och</strong><br />
administration. För att finansiera dessa kommunalhus byggde man ofta ihop dem med<br />
stadshotell <strong>och</strong> restaurang. En stor del av stadshotellen byggdes således på kommunalt<br />
initiativ <strong>och</strong> utgjorde stadskommunens administrativa byggnad. Flera svenska stadshotell<br />
hette därför ursprungligen Stadshuset, även om det också inrymde hotell <strong>och</strong> restaurang. Det<br />
kan ibland förklara att stadshotellet fick så pampig utformning <strong>och</strong> bästa placering vid stadens<br />
torg.<br />
År 1855 hade kommunerna även fått rätt att bestämma över alkoholförsäljningen inom sitt<br />
geografiska område. Detta ledde till att de <strong>under</strong> de kommande årtiondena började starta<br />
utskänkningsbolag <strong>och</strong> bevilja sig själva monopol på spritförsäljning i kommunen. I en<br />
mindre tätort kunde det kommunalägda stadshotellet vara det enda stället där brännvin<br />
försåldes <strong>och</strong> således bli extremt lönsamt. Målet var ursprungligen att öka nykterheten, men<br />
nästan omedelbart blev det istället ett sätt för kommunerna att få stora inkomster. Ibland stod<br />
spritförsäljningen för större intäkter än skatterna. 4<br />
Järnvägarna<br />
År 1856 sattes det första ångloket i drift i Sverige <strong>och</strong> samtidigt började den stora<br />
utbyggnaden av järnvägsnätet. Staten hade bestämt att själv bygga stambanor genom landet,<br />
medan privata eller kommunala järnvägsbolag fick dra smal- eller bredspåriga järnvägar kors<br />
<strong>och</strong> tvärs genom landet. Redan efter sex år fanns förbindelse mellan Stockholm <strong>och</strong> Göteborg.<br />
1866 var även Malmö, Norrköping <strong>och</strong> Uppsala hopknutna med nätet. Under de två–tre<br />
kommande årtiondena förbands de flesta svenska städer <strong>och</strong> köpingar med järnväg.<br />
3 Se mer om detta i Anders Johnsons ”Garpar, gipskatter <strong>och</strong> svartskallar”<br />
4 Stig Boberg ”Folket, supen <strong>och</strong> staten”.