Kåren i media 2005_2006.pdf - Chalmers Studentkår
Kåren i media 2005_2006.pdf - Chalmers Studentkår
Kåren i media 2005_2006.pdf - Chalmers Studentkår
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
<strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> i <strong>media</strong><br />
verksamhetsåret <strong>2005</strong>/2006<br />
Sidan 1 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Svensk utbildning riskerar hamna i ett b-lag ............................................................................................. 2<br />
Sällsynt att studenter kan ta ledigt på sommaren....................................................................................... 3<br />
The Kristet Utseende får inte spela på <strong>Chalmers</strong> ....................................................................................... 4<br />
The Kristet Utseende får inte spela i Göteborg.......................................................................................... 5<br />
<strong>Chalmers</strong> missar tjejerna i år igen.............................................................................................................. 6<br />
Ta varningssignalerna på allvar!................................................................................................................. 7<br />
Kvaliteten måste få gå före ........................................................................................................................ 9<br />
"Svenska civilingenjörer på väg bli en utarmad avart".............................................................................. 10<br />
Snön räddar snowboardfest..................................................................................................................... 14<br />
Hisnande teknik på <strong>Chalmers</strong>................................................................................................................. 15<br />
Nästa campus – om <strong>Chalmers</strong> satsar ....................................................................................................... 16<br />
Bok-priserna pressar studenter ................................................................................................................ 18<br />
Minskat tryck på dyra studentbostäder ................................................................................................... 19<br />
Studenter kräver mer pengar................................................................................................................... 21<br />
Nyktrast på festen – det provocerar......................................................................................................... 22<br />
Blattematte ............................................................................................................................................. 24<br />
Cortèger och korteger ............................................................................................................................. 27<br />
För övrigt … .......................................................................................................................................... 29
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 1 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Detta material gör ej anspråk på att vara varken objektivt utvalt eller heltäckande. Artiklarna som finns<br />
med har valts med utgångspunkten att de har koppling till <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>, det handlar om kåren,<br />
kåren har gått ut med pressmeddelande eller blivit kontaktad. Det kan också röra sig om ämnen som ligger<br />
kåren nära. Bilagorna utgör endast exempel och gör inte heller de anspråk på att vara heltäckande.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-06-27<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 39<br />
Antal tecken 2749<br />
Sidan 2 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Svensk utbildning riskerar hamna i ett blag<br />
Det pågår en anpassning av den högre utbildningen i Sverige. Genom den så kallade Bolognaprocessen ska<br />
vi bli mer internationellt gångbara.<br />
På GP Debatt den 14/6 skriver utbildningsminister Leif Pagrotsky "Sverige har varit en drivande deltagare<br />
sedan starten 1999". Samma dag lämnade han propositionen gällande högskoleområdet till riksdagen.<br />
Tyvärr verkar det inte längre som Sverige ska vara drivande eller ens i täten när det gäller utbildning i<br />
Europa.Grunden för Bolognaprocessen är rörlighet mellan nationsgränser. Genom ett tvåcykelsystem ska<br />
en student kunna påbörja en utbildning i Sverige och avsluta den någon annanstans i Europa. I<br />
propositionen anger regeringen, tvärt emot intentionen i Bolognaprocessen, att de långa<br />
yrkesutbildningarna som leder fram till en yrkesexamen på avancerad nivå inte bör delas upp i etapper som<br />
avslutas med en examen på varje nivå. Enligt regeringen kan en sådan indelning innebära nackdelar både<br />
för studenten, den pedagogiska planeringen och för upplägget av programmen.<br />
Jämförbarhet<br />
På <strong>Chalmers</strong> har man tänkt sig en struktur som innebär att studenterna antas till arkitekt- eller<br />
civilingenjörsutbildningen, men att denna i sin tur är uppdelad mellan kandidat och master. Anledningen<br />
till detta är att <strong>Chalmers</strong> ser att det behövs för den internationella jämförbarheten. Vi anser att det är<br />
viktigt ur mobilitetssynpunkt att studenterna får en mellanexamen eftersom civilingenjörs- och masterexamen<br />
då blir en så kallad graduate degree. Att regeringen inte förlänger arkitekt- och<br />
civilingenjörsutbildningarna till 200 studieveckor som i större delen av Europa är också något som vi anser<br />
påverkar kvaliteten och jämförbarheten i stor utsträckning. Risken med att följa regeringens förslag och<br />
lämna yrkesutbildningarna utanför Bolognaprocessen är att studenterna väljer att prioritera<br />
mastersexamen. När få väljer civilingenjörsexamen framför en internationellt erkänd examen så dör den<br />
sotdöden.I Trends IV - European Universities implementing Bologna från European University<br />
Association (EUA) läser vi att situationen är radikalt annorlunda nu än för två, tre år sedan då inte bara<br />
medicinutbildningar, utan även lärar-, civilingenjör-, arkitektur-, teologi- och psykologutbildningar med<br />
flera var utelämnade ur Bolognaprocessen. I dag är det endast medicinområdet som utelämnas i de flesta<br />
länder - EUA ser positivt på denna utveckling.Ser man till EUA:s rapport så verkar det som om Sverige<br />
hamnat på efterkälken och är ett av få europeiska länder som lämnar yrkesutbildningarna utanför<br />
Bolognaprocessen. Bäste utbildningsminister, se till att även de långa yrkesutbildningarna får möjlighet att<br />
involveras i Bolognaprocessen så att inte Sverige blir ett B-land sett ur ett europeiskt<br />
utbildningsperspektiv.David Elebringordf <strong>Chalmers</strong> studentkår<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-07-08<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 42<br />
Antal tecken 1648<br />
Sidan 3 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Sällsynt att studenter kan ta ledigt på<br />
sommaren<br />
Nicholas Tengelin<br />
När Niklas Nordström i sin krönika skriver om studenternas slappa sommarlov, som enligt honom går ut<br />
på att bygga kojor och leka, så är det uppenbart att han inte har begreppen riktigt klara för sig.<br />
Det är ytterst sällsynt att en student har råd att vara ledig i tre månader utan studiemedel. Dagens<br />
studiemedelssystem ger 6 916 kronor att leva på nio månader om året och inte de bästa förutsättningarna<br />
för en slapp sommar. Högskoleverkets utredning om ett treterminssystem visar att besparingarna Niklas<br />
drömmer om är minimala. Det är föga troligt att regeringen skulle öka anslagen till universitet och<br />
högskolor. Ett ökat personalbehov skulle leda till att resurser tas från övriga terminer med färre lärarledda<br />
undervisningstimmar som resultat. Var det inte det du tyckte var så slappt i dag, Niklas? Tempot under<br />
terminerna är knappast beroende av antalet terminer. Niklas skriver om behovet att öka<br />
genomströmningen för att snabbare få ut studenter i arbetslivet. Nära hälften av Sveriges studenter arbetar<br />
vid sidan om studierna, mycket på grund av den låga studiemedelsnivån. Om studiemedlet hade räknats<br />
upp enligt konsumentprisindex de senaste 20 åren skulle färre studenter behöva jobba extra under<br />
terminerna, genomströmningen skulle öka och studenterna kunna tillgodogöra sig den utbildning som<br />
driver Sverige framåt.Sveriges regering måste ge studenter ekonomiska förutsättningar som uppmuntrar till<br />
ett livslångt lärande. Vi vill börja göra rätt för oss utan att komma ut i arbetslivet sönderstressade och<br />
utbrända, tärande på välfärdssystemet.Ha en trevlig betald semester, Niklas!Nicholas<br />
TengelinKårordförande <strong>Chalmers</strong> studentkår<br />
Bildtext: <strong>Chalmers</strong> tekniska högskola.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-07-15<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 56<br />
Antal tecken 3075<br />
Sidan 4 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
The Kristet Utseende får inte spela på<br />
<strong>Chalmers</strong><br />
– Kårstyrelsen uppfattar texterna som kvinnoförnedrande medan bandet anser att det handlar om humor<br />
Kalle Malmstedt<br />
MUSIK: The Kristet Utseende får spela på Sveriges största festivaler. Men konserten på <strong>Chalmers</strong> i augusti<br />
ställer kårstyrelsen in.- De är tydligt över gränsen, säger kårordförande Nicholas Tengelin.<br />
Punkbandet The Kristet Utseende splittrades 1999 och återförenades i år. I det stora intresse som följde<br />
bokade både Roskilde- och Arvikafestivalerna dem, och även <strong>Chalmers</strong> festkommitté, för en spelning i<br />
samband med nollningen den 28 augusti. Men när kårstyrelsen fått säga sitt har nu giget ställts in.- Det är<br />
såklart tråkigt, speciellt för alla de i Göteborg som ville se oss. Men vi är inte bittra. Vi är rätt vana vid att<br />
dela upp publiken i två läger - de som förstår humor och de som inte gör det, säger gruppens sångare<br />
Jörgen Fahlberg.Norrländska The Kristet Utseendes texter kretsar mycket kring Svenska kyrkan, som man<br />
är kritisk till, sprit och homosexualitet. Ordvalet är inte av det rumsrena slaget, men enlig Jörgen Fahlberg<br />
brukar bandet inte orsaka större debatter.- Nej, det är väl extremkristna som har blivit förbannade någon<br />
gång. Men i gayvärlden är man positiv till oss. Och det är ju helt rätt, vi verkar ju snarast för större<br />
förståelse, säger han.- Är det något <strong>Chalmers</strong> kårstyrelse retat sig på är det säkert låten Quinna, den enda vi<br />
har som kan uppfattas som kvinnoförnedrande. De flesta lyssnar ju bara på den första raden "Alla kvinnor<br />
är helt dumma i huvudet" och missar raden efter "Och själv har man bara ett fel, man är en jävla<br />
idiot".Helt korrekt är det låten Quinna som kårordföranden Nicholas Tengelin tar upp när han förklarar<br />
varför kårstyrelsen ställde in konserten.- Alla arrangemang ska rikta sig till så många som möjligt och det<br />
finns delar av Kristet Utseendes material som kan uppfattas som stötande. Vi har en jämställdhetspolicy vi<br />
vill leva upp till. Framförallt låten Quinna kan uppfattas som kränkande, säger han.Men Björn<br />
Rosenström, som spelar på Trädgår'n ikväll, och har skapat debatt för att han ansetts som<br />
kvinnoförnedrande har ju fått uppträda på <strong>Chalmers</strong>?- Det var längesedan, 2001, och han uppträdde inte i<br />
kårens regi. Vi försöker bli bättre och bättre på jämställdhet, det är något man måste jobba med<br />
kontinuerligt. Visst har vi, som många andra, haft vissa problem innan, men vi försöker hela tiden bli<br />
bättre. Så sent som i våras antog vi en ny jämställdhetspolicy.Att gruppen Clawfinger, som uppträder på<br />
<strong>Chalmers</strong> kort efter den planerade spelningen med Kristet Utseende, har en låt där de sjunger "Nigger!<br />
Nigger!" i refrängen är inget som ni i styrelsen har reagerat på?- Det är i alla lägen svårt att dra gränser.<br />
Kristet Utseende är tydligt över gränsen. När det gäller Clawfinger bedömer vi det som att de med sin låt<br />
tar ställning mot det amerikanska samhällets rasism, avslutar Nicholas Tengelin.I kväll spelar The Kristet<br />
Utseende på Arvikafestivalens näst största scen och senare också på Augustibuller och Piteå dansar och ler.<br />
Och det är inte omöjligt att de kommer till Göteborg inom kort också - ändå.- Vi försöker planera in en<br />
spelning i Göteborg under vår vinterturné, säger Jörgen Fahlberg.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-07-16<br />
Östersunds-Posten<br />
Sida: 2<br />
Antal tecken 748<br />
Sidan 5 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
The Kristet Utseende får inte spela i<br />
Göteborg<br />
Bandet The Kristet Utseende återförenades tidigare i år och spelar på diverse festivaler i sommar. Bland<br />
annat den högaktuella Arvikafestivalen.<br />
Men på den tekniska högskolan <strong>Chalmers</strong> i Göteborg tycker festkommittén att The Kristet Utseende är<br />
"tydligt över gränsen", det säger kårordförande Nicholas Tengelin till Göteborgs-Posten.<br />
Spelningen det handlar om skulle ha ägt rum i samband med den så kallade nollningen 28 augusti.<br />
Nicholas Tengelin menar att alla kårens arrangemang ska rikta sig till så många som möjligt. "Det finns<br />
delar av The Kristet Utseendes material som kan uppfattas som stötande. Vi har en jämställdhetspolicy vi<br />
vill leva upp till. Framförallt låten Quinna kan uppfattas som kränkande", säger Nicholas Tengelin. (TT<br />
Spektra)<br />
©Östersunds-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-08-25<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Nyheter<br />
Sida: 4<br />
Antal tecken 2592<br />
<strong>Chalmers</strong> missar tjejerna i år igen<br />
Sidan 6 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Peder Svensson<br />
GÖTEBORG: Andelen nya kvinnliga studenter på <strong>Chalmers</strong> fortsätter minska. Högskolans ledning<br />
famlar i mörkret när de försöker hitta förklaringar till trenden.<br />
Förra hösten konstaterade Ing-Britt Svensson, chef för avdelningen för omvärldsanalys, att man måste<br />
jobba stenhårt med att rekrytera fler kvinnor. Och att fler måste inse att det finns en grabbighet på<br />
högskolan som ska motarbetas. Då var andelen kvinnor bland de nya studenterna 23,5 procent.Nu har<br />
den sjunkit ytterligare någon procentenhet. Den exakta siffran är inte klar förrän alla reservantagningar är<br />
registrerade.- Men det blir en minskning. Förra året sa jag att vi måste lära oss förstå varför inte tjejerna<br />
kommer. Jag kan bara konstatera att vi inte lyckats med det, säger Ing-Britt Svensson.Ser du det som ett<br />
misslyckande?- Kanske inte ett misslyckande, men jag börjar bli otålig. Det går för långsamt att vända<br />
trenden. Jag hade velat veta lite mer om hur tjejerna som läser natur och teknik på gymnasiet tänker, när<br />
de väljer bort oss.Något som hon hoppas nu ska bli av genom intervjuer ute på gymnasierna.Andelen<br />
kvinnor är fortsatt låg inom ämnen som elektroteknik, data och IT. Vid väg och vatten, kemi och<br />
arkitektur har den minskat ytterligare i år. Ett ämne där andelen kvinnor ökar är industriell ekonomi.Den<br />
grabbighet som sägs prägla mycket av verksamheten på <strong>Chalmers</strong> har envist motarbetats i flera år, enligt<br />
Ing-Britt Svensson.- Vi har blivit ännu tydligare i vår mottagning av studenterna och försökt få bort alla<br />
grabbiga inslag i samband med nollningar. Samarbetet med studentkåren har fungerat bra. Till exempel<br />
tillät den inte ett band som har kvinnofientligt material i sin repertoar att spela här.Men hon säger att<br />
grabbigheten inte bara finns hos studenterna, utan sitter i väggarna på <strong>Chalmers</strong>. I ett speciellt projekt<br />
jobbar en professor nu med samtal med forskare och lärare kring mångfaldsfrågor, som också innefattar<br />
attityder till kvinnor.- Även bland de unga lärarna finns grabbigheten, säger Ing Britt Svensson.- Det här<br />
inre arbetet med att förändra attityder hos personalen är långsiktigt och får ta lite tid.<br />
*-- Grubbel på kåren --*<br />
Linda Ivarsson är vice ordförande vid <strong>Chalmers</strong> studentkår. Hon säger att hon funderat mycket kring<br />
varför det är så svårt att locka kvinnor till <strong>Chalmers</strong>.- Jag tror inte det beror på ryktet om grabbigheten<br />
här. Det existerar inte ens utanför Göteborg, säger hon.- Just nu tror jag helt enkelt det är andra<br />
utbildningar som lockar mer. Men en sak som är viktig är att lyfta fram de många duktiga kvinnliga<br />
forskare vi faktiskt har. Att visa på förebilder.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-10-03<br />
Ny Teknik<br />
Sida: 1<br />
Antal tecken 1784<br />
Ta varningssignalerna på allvar!<br />
Sidan 7 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Svensk högre utbildning upplever just nu de största kvalitetsbristerna i modern tid. Vi massproducerar när<br />
vi i stället borde satsa på kvalitet. Vakna Pagrotsky och ta alla varningssignaler på allvar, skriver Nicholas<br />
Tengelin, ordförande i <strong>Chalmers</strong><br />
...studentkår. Nyligen presenterade regeringen sin budgetproposition. I den återfinns vad som beskrivs<br />
som "en kraftfull satsning på universitet och högskolor" och för den som sett sambandet mellan utbildning<br />
och välstånd är det ett glädjande besked.<br />
Men en närmare läsning får glädjen att övergå i en djup oro över framtiden för Sveriges högre<br />
utbildningar.<br />
Regeringen vill satsa på kvalitet genom att anslå sammanlagt 265 miljoner till att höja den ersättning<br />
lärosätena får per student. Detta är i sig en nobel handling. Men när höjningen i praktiken inte rör sig om<br />
mer än 2,18 procent över två år, inser man att det inte är så mycket värt.<br />
I realiteten kommer "satsningen" att ätas upp av högskolornas höjda utgifter i samband med regeringens<br />
krav på internationalisering, breddad rekrytering och individualiserad antagningsprocess.<br />
Svensk högre utbildning upplever just nu de största kvalitetsbristerna i modern tid. Samtidigt gör<br />
regeringen helt klart att kvantitet går före kvalitet när man anslår 1,3 miljarder till en ökning med 14 000<br />
studieplatser vid landets lärosäten.<br />
Det är en vacker tanke att alla ska ha rätt till högre utbildning. Regeringen motiverar utbyggnaden med<br />
större årskullar, men jag hävdar att kvaliteten måste komma först.<br />
De år av expansion som högskolan nu upplevt har lämnat lärosätena utarmade med låga kompetenskrav<br />
och storföreläsningar som resultat. Sveriges studenter le-ver i en osäker och otrygg miljö. Det spelar ingen<br />
roll hur många högutbildade Sverige har, om inte utbildningen håller måttet.<br />
När utbildningsminister Leif Pagrotsky nyligen kommenterade OECDs rapport om högre utbildning så<br />
valde han att göra det i mycket positiva ordalag. I Pagrotskys siffror ingår bland annat studiestödssystemet<br />
som varierar kraftigt inom OECD.<br />
Om man i stället tittar på mer rättvisande siffror, som visar hur mycket pengar som når Sveriges studenter<br />
i form av ut-bildning, hamnar vi under OECD-genomsnittet.<br />
Även medräknat vårt studiestödssystem visar siffrorna att anslagen per student minskat det senaste<br />
decenniet. Sätter vi index till 100 år 1995 hade det för Sveriges del sjunkit till 85 år 2002 medan det i<br />
Finland var oförändrat och i Danmark och Norge stigit till 129 respektive 119.<br />
Alla har hört talas om bristande matematikkunskaper, utexaminerade civilingen-jörer utan praktisk<br />
erfarenhet och dålig rekrytering till forskarnivå, men kvalitetsbristen är långt större än så.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 8 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Det är dags för Pagrotsky att vakna och inse hur världen ser ut. Vi lever i dag i en global verklighet där det<br />
inte längre går att stänga in sig och se utbildning som en inrikespolitisk angelägenhet. Sverige är ett litet<br />
land som måste satsa på kvalitet. Vi är helt enkelt för små för stora utbildningsvolymer.<br />
Ta ingenjörsutbildningen som exempel. Bara i Kina pumpar man ut lika många ingenjörer på en dag som<br />
vi i Sverige examinerar på ett år. I det perspektivet blir regeringens satsning på kvalitet en droppe i havet.<br />
<strong>Chalmers</strong> är ett av flera lärosäten som står på tröskeln till ett arbete med kvalitetssäkring och utveckling<br />
men resurserna saknas och intresset från staten är obefintligt.<br />
<strong>Chalmers</strong> driver ett antal projekt som syftar till att utveckla pedagogiken i undervisningen, välbehövliga<br />
projekt som riskerar att läggas ner när nu anslagen om totalt 10,7 miljoner dras in.<br />
Göteborg har flera stora aktörer, till exempel Volvo och SKF, som är beredda att utöka sitt samarbete med<br />
högskolorna. Detta för att göra utbildningen mer verklighetsförankrad och ge studenterna de<br />
förutsättningar som krävs för att vara konkurrenskraftiga på en allt hårdare global arbetsmarknad.<br />
Det blir allt tydligare att näringslivets medverkan och en akademisk miljö med internationell standard är<br />
en förutsättning för högre utbildning. Men förändringar kostar pengar och högskolan står utan medel.<br />
Regeringen behöver ta sitt ansvar och bidra till en nödvändig utveckling av den högre utbildningen.<br />
Riksdagen behöver uppmärksammas på att kvaliteten i utbildningen i många fall i dag är så undermålig,<br />
att det kommer att krävas stora ansträngningar för att komma tillrätta med problemet. Högskolorna<br />
behöver reella förutsättningar för att kunna ge studenterna en högkvalitativ utbildning. När riksdagen skall<br />
fatta beslut om budgeten måste de ta varningssignalerna på allvar.<br />
Se detta som en uppmaning från studenterna på ett av Sveriges mest välrenommerade lärosäten. Backa från<br />
drömmen om massproducerad högre utbildning. Satsa på kvalitet nu - för Sveriges skull.<br />
Nicholas Tengelin,<br />
ordförande <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong>.<br />
tyck till på www.nyteknik.se/debatt<br />
©Ny Teknik eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: <strong>2005</strong>-11-02<br />
Ny Teknik<br />
Sida: 1<br />
Antal tecken 1784<br />
Kvaliteten måste få gå före<br />
Sidan 9 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
REPLIK UTBILDING l Ingenjörsutbildning med internationellt sett hög kvalitet är en förutsättning för<br />
att behålla och förbättra Sveriges konkurrenskraft och välfärd.<br />
Oro för utbildningskvaliteten lyfts fram i NyT <strong>2005</strong>:35 av fyra professorer på de tekniska högskolorna och<br />
i NyT <strong>2005</strong>:39 av ordföranden för <strong>Chalmers</strong> studentkår. Enligt Högskoleverkets (HSV) rapport i augusti<br />
<strong>2005</strong> har den formella behörigheten i matematik till civil- och högskoleingenjörsutbildningarna på de<br />
flesta högskolor sänkts. I rapporten framgår också att många studenter har svaga förkunskaper. Vår<br />
uppfattning är att goda matematikkunskaper är viktiga, kanske avgörande, för att kunna tillgodogöra sig<br />
en civil- eller högskoleingenjörsutbildning. Än värre är att många lärare enligt HSVs rapport anser att de<br />
har sänkt nivån för godkänt betyg. Det har ofta skett genom att stoffet fragmentiserats, men också genom<br />
att slutproven har förenklats. Vi tror att detta förvärras av högskolornas finansiering. De får betalt för antal<br />
nybörjare, helårsprestationer och avlagda examina. Färre studenter med sämre förkunskaper minskar<br />
antalet examinerade, och därmed minskar anslagen. Risk finns att en del högskolor frestas sänka kraven för<br />
godkända tentamina och kraven för examen. Tyvärr bekräftar HSVs rapport dessa farhågor.<br />
Civilingenjörsförbundet anser att utbildningskvalitet måste gå före kvantitet. Vi uppmanar<br />
utbildningsministern att upprätthålla examinationskraven, överväga att minska antalet<br />
ingenjörsutbildningsplatser och lägga pengarna på större lärartäthet och kvalitet i utbildningen. Därtill bör<br />
finansieringen av högskolorna omgående ses över så att sänkta examinationskrav inte ökar anslagen. Ulf<br />
Bengtsson Ordförande Civilingenjörsförbundet Bertil Nordqvist styrelseledamot Civilingenjörsförbundet<br />
©Ny Teknik eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 051117<br />
Dagens Nyheter<br />
Avdelning: DEBATT<br />
Sida: A06<br />
Antal tecken 5631<br />
Sidan 10 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
"Svenska civilingenjörer på väg bli en<br />
utarmad avart".<br />
Nödrop från teknikhögskolorna: Storföretag och utländska högskolor ratar personer med svensk<br />
utbildning.<br />
Vi vill ha välutbildade civilingenjörer som kan arbeta över hela världen snarare än en avart som inte kan<br />
liknas vid något annat i Europa. Svenska civilingenjörer har redan svårt att få doktorera i våra nordiska<br />
grannländer och får inte komma in på forskarutbildningar där. Regeringen måste därför förlänga<br />
civilingenjörernas utbildning till fem år så att den blir internationellt gångbar, annars utarmas näringslivets<br />
och studenternas möjligheter, skriver Anders Narvinger, vd för Teknikföretagen och rektorer och<br />
studentrepresentanter för sju teknikhögskolor.<br />
Riksdagens utbildningsutskott bereder sedan förra veckan högskolepropositionen. Det är ett viktigt arbete<br />
inte minst för svensk ingenjörsutbildning. Framtiden för Sverige som kunskapsekonomi är helt beroende<br />
av att internationellt konkurrenskraftiga ingenjörer utbildas i Sverige. Utan ett internationellt perspektiv är<br />
kunskapsekonomin blott en avlägsen dröm.<br />
Liksom regeringen vill vi att Sverige ska utvecklas som kunskapsnation och att Sveriges utbildningar ska<br />
stå sig väl i internationell jämförelse. För att skapa den önskade rörligheten på den europeiska<br />
arbetsmarknaden, måste den föreslagna svenska högskolereformen vara i fullständig samklang med den<br />
europeiska förändringen som nu pågår.<br />
Detta är också grunddragen i högskolepropositionen med några få undantag, civilingenjörsutbildningarna<br />
föreslås oförändrat omfatta fyra och ett halvt år. Följden blir att våra civilingenjörer och arkitekter<br />
undervärderas och inte ges samma möjligheter som sina europeiska kolleger. Svenska studenters rörlighet<br />
och konkurrenskraft kommer genom regeringens förslag att dramatiskt försämras.<br />
I vårt närområde har samtliga nordiska länder gått över till femåriga civilingenjörsutbildningar. Svenska<br />
civilingenjörer har redan nu svårt att doktorera i våra grannländer och uppfyller inte kraven för tillträde till<br />
forskarutbildning. Regeringen föreslår i högskolepropositionen att man ska kunna komplettera en<br />
yrkesexamen för att uppnå masterstatus. Därmed skall man bli behörig till forskarutbildning och då faller<br />
resonemanget om att en svensk civilingenjörsexamen på fyra och ett halvt år står sig mot en femårig<br />
europeisk.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 11 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Regeringen slår därmed fast att det finns en betydande skillnad i utbildningsnivå och skjuter sig då inte<br />
bara sig själv i foten utan slår helt undan benen för den svenska civilingenjören.<br />
För att säkerställa att Sverige även fortsättningsvis har ett starkt näringsliv, de facto grunden för vår välfärd,<br />
är tillgången på kompetens central. Här intar civilingenjörsexamen, framför andra yrkesexamina, en<br />
absolut nyckelroll. Utan en högkvalitativ och internationellt gångbar civilingenjörsexamen kommer<br />
näringslivet inte att kunna rekrytera svenska civilingenjörer som hävdar sig väl i den globala konkurrensen.<br />
Näringslivets spjutspets i vårt land kommer att utarmas.<br />
För en stor majoritet av Sveriges industriföretag, tekniska högskolor och dess studenter står det klart hur<br />
utskottet måste resonera. En femårig civilingenjörsutbildning ger större möjligheter att skapa djupare<br />
kunskaper om en hållbar samhällsutveckling utan att tumma på det tekniska kunnandet. Möjligheten för<br />
lärosätena att profilera sig ytterligare skapar utrymme för reflektion och fördjupning i forsknings- och<br />
näringslivsrelaterade frågor.<br />
Regeringen vill att Sverige ska vara en kunskapsekonomi och genom vår höga kompetens har vi den<br />
möjligheten. Men utbildningsutskottet måste inse att våra civilingenjörer och industriföretag spelar på en<br />
global arena. Internationell jämförbarhet och anställningsbarhet är avgörande för hur Sverige lyckas i en<br />
allt hårdare internationell konkurrens. I Europa pågår Bolognaprocessen som syftar till att göra det enklare<br />
att jämföra utbildningar och för studenter att röra sig mellan lärosäten. Idén är att bygga upp de<br />
europeiska högre utbildningarna i cykler enligt en 3 2 3-modell.<br />
Regeringen uttrycker oro över att studenterna inte skulle vilja läsa ytterligare 20 poäng och försätta sig i<br />
större skuld. Se denna artikel som att studenterna har talat. Studenterna kräver en internationellt gångbar<br />
examen och är beredda att ta konsekvenserna av det. Vi kan inte vara utan.<br />
Effekterna av en fördröjning av civilingenjörernas inträde på arbetsmarknaden bleknar i jämförelse med<br />
konsekvenserna av regeringens förslag. Näringslivet vill ha välutbildade civilingenjörer som kan arbeta över<br />
hela världen snarare än en avart som inte kan liknas vid något annat i Europa.<br />
Regeringen hävdar, utan att de gjort en enda officiell beräkning, att en förlängning har resursmässiga<br />
konsekvenser. Som ingenjörer kanske vi kan få hjälpa till med matematiken. Redan i dag läser många<br />
civilingenjörer mer än 180 poäng. Men en förlängning med 20 poäng för de 4 000 studenter som varje år<br />
utexamineras som civilingenjörer eller arkitekter skulle kosta staten maximalt 240 miljoner, inklusive<br />
ökade studiemedelskostnader. Detta är förvisso mycket pengar men trots allt en försvinnande liten kostnad<br />
för Sverige jämfört med vad ett utanförskap skulle innebära. Europa kommer inte att vänta och vi har inte<br />
råd att låta bli!<br />
Flera motioner om en förlängning har lagts i riksdagen. Sveriges industriföretag, tekniska högskolor och<br />
dess studenter är rörande överens. Utbildningsutskottet och riksdagen håller Sveriges framtid som<br />
kunskapsnation i sin hand. Ni har nu möjligheten att starkt förbättra förutsättningarna för Sveriges och<br />
våra civilingenjörers framtid. Förläng civilingenjörsutbildningen till 200 poäng och ge den svenska<br />
civilingenjören en ärlig chans!
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Anders Narvinger<br />
Vd, Teknikföretagen<br />
Jan-Eric Sundgren<br />
Rektor, <strong>Chalmers</strong> Tekniska högskola<br />
Nicholas Tengelin<br />
Kårordförande, <strong>Chalmers</strong> Tekniska högskola<br />
Anders Flodström<br />
Rektor, Kungliga Tekniska högskolan<br />
Olof Somell<br />
Kårordförande, Kungliga Tekniska högskolan<br />
Helen Dannetun<br />
Dekanus, Linköpings Tekniska högskola<br />
Åsa Jernberg<br />
Kårordförnde, Linköpings Tekniska högskola<br />
Pia Sandvik Wiklund<br />
Rektor, Luleå Tekniska universitet<br />
Mikaela Sundin<br />
Kårordförande, Luleå Tekniska universitet<br />
Gunilla Jönsson<br />
Rektor, Lunds Tekniska Högskola<br />
Peter Larsson<br />
Kårordförande, Lunds Tekniska Högskola<br />
Staffan Uvell<br />
Dekanus, Umeå universitet<br />
Sidan 12 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Erik Ahlsten<br />
Kårordförande, Umeå universitet<br />
Jan-Otto Carlsson<br />
Vice Rektor, Uppsala universitet<br />
Ken Lindeberg-Lindvet<br />
Kårordförande, Uppsala universitet<br />
* * * * *<br />
Sidan 13 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-01-21<br />
GT<br />
Sida: 6<br />
Antal tecken 292<br />
Snön räddar snowboardfest<br />
Sidan 14 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Det finns de som jublar över snön. Som arrangörerna av dagens <strong>Chalmers</strong> Big Jump Open i snowboard.<br />
Tävlingen - som går för sjätte gången - lockar stora namn som Simon Ax (bilden), segrare i världscupen<br />
2004. Det behövs 400 kubikmeter snö till hopptorn och bana. Det är det inga problem med nu.<br />
GT
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-01-22<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 70<br />
Antal tecken 2522<br />
Hisnande teknik på <strong>Chalmers</strong><br />
Sidan 15 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Bo Hansson<br />
SNOWBOARD: Det var många åkare som fick snö i kalsongerna under <strong>Chalmers</strong> Big Jump Open i går.<br />
Två gymnasiekompisar tog hem varsin klass. Förstapris: 10 000 kronor.<br />
Ett par tusen personer, de allra flesta i samma ålder, var på plats för att följa det sjätte <strong>Chalmers</strong> Big Jump<br />
Open. Stämningen var avslappnad, musiken ur högtalarna oavbruten. <strong>Chalmers</strong> alternative sports, en<br />
förening som går tvärs igenom alla institutioner på skolan, har jobbat stenhårt för att hinna få allting i<br />
ordning. I onsdags kom de första containrarna med ställningar och annat material till hoppbygget, i<br />
torsdags och fredags lastbilarna med snö som hämtats från ishallar och Heden. I natt var det stor fest och i<br />
dag ska allting tas bort igen. Hela tävlingen omsätter ungefär 200 000 kronor ändå vill man inte ta ut<br />
någon entréavgift. - Vi vill gärna att så många som möjligt ska komma och titta på detta, sa tävlingsledaren<br />
Mats Wang Hansen som själv läser på energi- och miljö. Det är begränsad plats mellan <strong>Chalmers</strong> kårhus<br />
och Olgas trappor. Så backen hade liten fallhöjd och hoppet var kortare än normalt vilket ger ont om tid<br />
för den som vill satsa på en 900 eller en 1080. Startrampen bestod av ett par lastpallar - och ett fritt fall på<br />
över två meter. 900? Jo, man räknar i grader. Ett hopp med ett varvs snurr kallas 360, två och ett halvt<br />
varv en 900 och så vidare. Däremot slår en 900 inte automatiskt en 720. Det är sättet man gör det på som<br />
räknas. Domarna tar hänsyn till trickets svårighetsgrad, utförandet och landningen. Man tävlade i två<br />
klasser; skidor och snowboard. Tio man gick vidare från kvalet. Tre hopp i finalen. Bästa hoppet vann,<br />
sammanlagt saknade betydelse, vilket gav ett extra spänningsmoment åt tävlingen. 18-årige Jonas Carlsson,<br />
som går på snowboardgymnasiet i Malung, tog hem snowboardklassen. - Det var svårt att få fart och i dag<br />
ser man vilka som är veteraner och har bra teknik. Avhoppet från pallarna däruppe var faktiskt lite otäckt.<br />
Hoppet var kort, jag blev nästan yr i huvudet där, sa han med ett stort leende. Skidklassen vanns av 19årige<br />
Joonas Wikberg, klasskamrat med Carlsson. Han låg med i toppen hela vägen från kvalet och framåt,<br />
gjorde en 900 i första finalhoppet som säkrade segern. - Pengarna behövs, till resor och logi i vinter.<br />
Bildtext: luftakrobatik. Sveriges och Nordens främsta skid- och snowboardelit gick i luften i går i den<br />
uppbyggda backen utanför <strong>Chalmers</strong> kårhus när <strong>Chalmers</strong> Big Jump Open kördes för sjätte gången.<br />
Kristoffer Edwall från Säfsen landade som tvåa i skidklassen.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-02-16<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: EkoPol<br />
Sida: 42<br />
Antal tecken 4791<br />
Sidan 16 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Nästa campus – om <strong>Chalmers</strong> satsar<br />
Kenny Genborg<br />
<strong>Chalmers</strong> kårordförande Nicholas Tengelin kräver stora insatser på Lindholmen. - Annars är satsningen<br />
förlorad, säger han.<br />
29 november sammanträder <strong>Chalmers</strong> styrelse för att ta beslutet om högskolans framtid i teknikklustret på<br />
Lindholmen. Allt talar för att styrelsen bestämmer sig för att fortsätta satsa på Lindholmen. I beslutet<br />
kommer man att tala om att detta "andra campus" skall ges en profil som är lika attraktiv som <strong>Chalmers</strong><br />
har i Johanneberg. Om det "gamla" <strong>Chalmers</strong> är känt för sin starka koppling till forskning, skall <strong>Chalmers</strong><br />
Lindholmen attrahera studenter och anställda som sätter värde på nära kontakter med näringslivet. Alla de<br />
viktiga opinionsbildarna drar åt samma håll: Den politiska ledningen i Göteborgs kommun ser <strong>Chalmers</strong><br />
närvaro som avgörande för den högteknologiska profilen på denna del av Norra älvstranden. Ericsson,<br />
Volvo och de andra storföretagen satsade på Lindholmen för att <strong>Chalmers</strong> finns där. Utan den tekniska<br />
högskolan tappar klustret en stor del av sin trovärdighet. Rektor Jan-Eric Sundgren, och högskolans<br />
styrelseordförande, Volvomannen Sven Eckerstein, driver samma linje. Kårordföranden Nicholas Tengelin<br />
anser också att högskolan skall finnas kvar på Lindholmen.<br />
Vill vända opinionen<br />
Under sommaren och hösten har dessa krafter arbetat gemensamt för att vända den interna opinionen på<br />
<strong>Chalmers</strong>. Men både studenter, forskare och lärare är skeptiska. Lindholmen har låg prestige jämfört med<br />
den traditionsrika verksamheten i Johanneberg. De remissvar som i höst har lämnats på utredningen om<br />
Lindholmens framtid visar fortsatt oro. Lindholmen är en ekonomisk belastning för högskolan, och alla<br />
känner sig inte övertygade om att rektors vision om ett utvecklat <strong>Chalmers</strong> Lindholmen är realistisk. -<br />
Men attityden till Lindholmen har ändå förändrats till det bättre, säger Nicholas Tengelin. För<br />
studentkåren är beslutet en svår balansakt. Samtidigt som Nicholas Tengelin talar sig varm för <strong>Chalmers</strong><br />
Lindholmen ställer han krav på omfattande och än så länge ofinansierade förbättringar. Görs inte dessa har<br />
Lindholmen ingen framtid, anser han. - Då är Lindholmen inget annat än en förlorad satsning. Det går att<br />
ta igen den mark vi har tappat, men då krävs det att kommunen, näringslivet och högskolan ser till att ge<br />
Lindholmen den infrastruktur som saknas, säger Nicholas Tengelin. Dagens <strong>Chalmers</strong> Lindholmen har<br />
lägre status än <strong>Chalmers</strong> Johanneberg av flera skäl. Det viktigaste är att högskolans tyngsta forskare finns i<br />
Johanneberg, och vill stanna kvar där. Men det handlar också om förutsättningarna för studier och sociala<br />
aktiviteter. På detta område har Lindholmen stora brister jämfört med Johanneberg. Där har <strong>Chalmers</strong><br />
kårhus stor betydelse som kontaktyta studenter emellan, och mot näringslivet. - På Lindholmen saknas<br />
gemensamhetsutrymmen för studier och avkoppling. Vi arbetar hårt för någon form av torg som samlar<br />
servicefunktioner och där gränsöverskridande möten kan äga rum, säger Nicholas Tengelin.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 17 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Inriktningsbeslut<br />
<strong>Studentkår</strong>en krävde först en konkret handlingsplan redan till novembermötet för hur högskolans rektor<br />
skall åstadkomma detta. Nu har kåren backat, och nöjer sig med ett inriktningsbeslut om att <strong>Chalmers</strong><br />
skall bygga studentlokaler och börja söka efter finansiering. Men kåren har också en omfattande kravlista<br />
till Göteborgs kommun. På den står bland annat bättre kommunikationer över älven, ett ökat kulturellt<br />
utbud, aktiviteter som bidrar till en mer levande stadsmiljö - och bostäder för studenter. När det gäller den<br />
sista punkten sitter <strong>Chalmers</strong> studentkår på två stolar. <strong>Kåren</strong> driver stiftelsen <strong>Chalmers</strong> Studenthem som i<br />
våras drog sig ur ett projekt med nybyggda studentbostäder på älvstranden. Beslutet motiverades med att<br />
det inte är där som studenterna vill bo. - Det är en fråga om hönan eller ägget. De verksamheter som är<br />
studentägda kan inte ta sådana risker. Näringsliv och kommun måste gå före och göra området attraktivt<br />
innan vi kan satsa, säger Nicholas Tengelin. Fakta:<br />
<strong>Chalmers</strong> Lindholmen<br />
Så här tänker sig <strong>Chalmers</strong> rektor Jan-Eric Sundgren att <strong>Chalmers</strong> Lindholmen skall se ut om fyra år:<br />
Forskning och utbildning inom strategiskt väl valda områden. Verksamheten präglas av samverkan med<br />
näringslivet, med gemensamma projektarbeten och betald praktik under terminstid. Alla<br />
studieprogrammen innehåller kurser om entreprenörskap. 2 300 studenter i basårsutbildning, ituniversitet,<br />
fem högskoleingenjörsprogram, två civilingenjörsprogram samt mastersutbildningar.<br />
Lindholmen har blivit en attraktiv stadsdel med butiker, kvällsöppna restauranger studentbostäder.<br />
Bildtext: SER FRAMÅT. "Det går att ta igen den mark vi har tappat, men då krävs det att kommunen,<br />
näringslivet och högskolan ser till att ge Lindholmen den infrastruktur som saknas", säger Nicholas<br />
Tengelin, <strong>Chalmers</strong> kårordförande.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-02-16<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Jobb<br />
Sida: 1<br />
Antal tecken 1907<br />
Bok-priserna pressar studenter<br />
Sidan 18 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Kerstin Sjödén<br />
Medan bokförlagen funderar på hur de ska klara utgivningen undrar studenterna hur de ska klara<br />
brödfödan. De tycker fortfarande att kurslitteraturen är alldeles för dyr.<br />
Terminen har nyss startat på <strong>Chalmers</strong>. I den lokal som kallas kyrkan sitter studenterna och pratar. En<br />
kille sover i en fåtölj. Men även om pluggandet inte riktigt tagit fart, så är kurslitteraturen inköpt.<br />
Chalmeristerna handlar det mesta i <strong>Chalmers</strong> egen bokhandel Cremona. Andrahandsförsäljning är stort,<br />
studenterna sätter upp lappar eller säljer begagnat genom en bokhandel. Martin Persson, som pluggar<br />
elektroprogrammet, har betalat ungefär 1 000 kronor för böcker till terminens första åtta veckor. Ida<br />
Mattfolk har lånat ihop sin kurslitteratur av kompisar som läser på högre nivåer och kommit undan med<br />
200 kronor. På <strong>Chalmers</strong> har studentkåren startat ett projekt för att inte kurslitteraturen ska bli för dyr.<br />
Målet är att kostnaden för böcker inte ska överstiga 120 kronor per poäng. Ändå blir inköp av litteraturen<br />
stora engångskostnader för studenterna. Med ett studiemedel på 7 000 kronor blir det inte mycket pengar<br />
kvar att leva på efter att ha köpt böcker för flera tusen. - Vi försöker få lärarna att tänka på att vi inte har så<br />
mycket pengar att röra oss med. Det kanske finns ett billigare alternativ till en viss kursbok, säger Hanna<br />
Kensfors som arbetar med utbildningsfrågor på <strong>Chalmers</strong> studentkår. Hon tycker att lärarna blivit bättre<br />
på att diskutera kurslitteraturen sinsemellan och fundera på om en viss bok kan återkomma senare i<br />
utbildningen. Hanna Kensfors vet att kopiering existerar. Men mycket av kurslitteraturen på <strong>Chalmers</strong><br />
består av tjocka böcker på flera tusen sidor som ska användas genom hela utbildningen. Om studenterna<br />
kopierar mindre efter kopieringsförbudet vet hon inte. - Inom till exempel samhällskunskap och<br />
humaniora har de ofta fler böcker på kurslistorna, och då kanske det kopieras mera.<br />
Bildtext: LYCKLIGT LOTTAD. "Tur att jag har snälla kompisar att låna böcker av" tycker Anna<br />
Mattfolk (mitten). På bilden också Martin Persson och Hanna Kensfors.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-03-21<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Nyheter<br />
Sida: 4<br />
Antal tecken 1053<br />
Sidan 19 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Minskat tryck på dyra studentbostäder<br />
- Köerna är borta - men studenter har svårt att klara hyrorna på 4 000 kronor i månaden<br />
Gunilla Skoog<br />
GÖTEBORG: Det blir enklare att hitta bostad i höst när Göteborg får 800 nya studentlägenheter. Men<br />
hyran på 4 000 kronor har passerat smärtgränsen.<br />
I de största universitetsorterna ska det gå att få en bostad direkt i höst. 7 000 färre studenter är en<br />
förklaring, ökat bostadsbyggande är en annan. Även Göteborg, som haft årslånga köer till minsta<br />
studentrum, kan få ett litet överskott. - 800 nya studentlägenheter svarar mot efterfrågan. Äntligen har vi<br />
en hyfsad balans. Flyttkedjor kan innebära att det blir tomt i en del enkelrum under hösten, säger Mats<br />
Odersjö, vd på SGS Studentbostäder. Stiftelsen räknar inte med att slå av på takten. Ytterligare nybyggen<br />
behövs med tanke på stora kullar av 90-talister som blir studenter om några år. Redan i augusti hoppas<br />
SGS vara igång med 386 lä1genheter i ett nytt kvarter vid Lindholmsallén. - Numera går de största<br />
lägenheterna först. Hälften av nybygget blir tvåor och treor som passar par- och kompisboende. De blir<br />
också lättare att göra om till vanliga bostäder om efterfrågan skulle minska om 20 år, säger Mats Odersjö.<br />
<strong>Chalmers</strong> Studentbostäder kommer att ha 700 nya studentlägenheter klara till höstterminen. Även de<br />
räknar med flyttkedjor. - Trots högre hyror är det attraktivt att bo i nybyggen. Studenter har blivit mer<br />
kräsna och vill inte bo på 18 kvadrat, säger Joachim Wallin, vd på <strong>Chalmers</strong> Studentbostäder.<br />
"Fullständigt orimligt"<br />
Hyran för en nybyggd etta på 27 kvm blir 4 000 kronor per månad. För en student med 6 900 kronor per<br />
månad att leva på hamnar det över smärtgränsen. - Höga hyror gör det fullständigt orimligt att studera på<br />
heltid utan eget kapital eller ekonomisk hjälp från familjen. Redan 3 000 kronor i hyra gör att man går<br />
back varje månad. Studielån och bidrag räcker inte till mat, kurslitteratur, fritid, tv och försäkringar, säger<br />
Niclas Sigholm, ordförande för Sveriges Förenade <strong>Studentkår</strong>er. Enligt honom är bostadsbidrag inget att<br />
räkna med. Studenter kan sällan planera sin inkomst ett år framåt, och den som tjänar över maxbeloppet<br />
straffas i efterhand av Försäkringskassan.<br />
Billigare bo hemma<br />
Studenternas dåliga ekonomi kan också vara en förklaring till ett minskat tryck på studentbostäder. Det<br />
blir billigare att bo kvar hos föräldrar eller dela bostad med någon annan. - Det borde inte vara omöjligt<br />
att bo ensam i en studentlägenhet, men i dag är det många som tvingas dela på en etta för att klara hyran,<br />
säger Niclas Sigholm. <strong>Chalmers</strong> <strong>Studentkår</strong> har ledamöter i styrelsen för <strong>Chalmers</strong> Studentbostäder.<br />
Nicholas Tengelin anser inte att hyrorna är orimligt höga jämfört med andra nybyggen. Även han är<br />
mycket kritisk till det låga studiemedelsbeloppet, som levt kvar sedan början av 1990-talet. - Studenter<br />
måste få en dräglig livssituation. Det går inte att fokusera på studier om man tvingas arbeta vid sidan av.<br />
Totalbeloppet borde höjas till minst 8 500 kronor per månad, säger han.<br />
Fakta:
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 20 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Planerade studentbostäder<br />
* 478 lägenheter på <strong>Chalmers</strong> campus och 208 vid Emilsborg är klara i höst. <strong>Chalmers</strong> Studentbostäder<br />
planerar också att bygga 150 lägenheter vid Dr Forselius Backe. * SGS Studentbostäder får 102 nya<br />
lägenheter på Kviberg i vår. 386 lägenheter vid Lindholmsallén kan bli nästa bygge. Dessutom väntar de<br />
på bygglov för 74 lägenheter i Guldhedens Norra vattentorn, 150 bostäder vid Örebrogatan, 100<br />
lägenheter vid Smörgatan, 250 lägenheter i fd Matematiskt centrum och 85 lägenheter vid Skansberget.<br />
Flera av dessa planer är överklagade.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-05-03<br />
Göteborgs-Posten<br />
Avdelning: Göteborg<br />
Sida: 13<br />
Antal tecken 1053<br />
Studenter kräver mer pengar<br />
Sidan 21 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Göteborg:Den 4 maj demonstrerar Göteborgs studenter för kravet på en höjning av studiemedlet.<br />
Demonstrationen arrangeras av Göteborgs universitets studentkårer och <strong>Chalmers</strong> studentkår och startar<br />
klockan 15 vid Vasaparken.<br />
Den senaste Studentbarometern visar att 47 procent av studenterna arbetar parallellt med sina studier,<br />
trots att de flesta svenska studenter studerar på heltid. Bedrägeri med taxikunders kort Göteborg: Genom<br />
att utnyttja taxikunders kredit- eller betalkortsnummer köptes varor utomlands för över 440 000 kronor.<br />
Häromdagen åtalades en taxiägare vid Göteborgs tingsrätt. Misstankarna gäller medhjälp till grovt<br />
bedrägeri och medhjälp till försök till grovt bedrägeri. Brotten begicks under 2002. Främst klockor och<br />
smycken hade köpts på taxikundernas kortnummer. Enligt kammaråklagare Ann-Christin Andersson<br />
förnekar taxiägaren all kännedom om bedrägerierna. Taxiägaren är åtalad misstänkt för att ha förmedlat<br />
kortuppgifterna till andra personer som har gjort inköpen. - Vilka de är och hur många vet vi inte, säger<br />
Andersson. (TT)<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2006-05-09<br />
Göteborgs-Posten<br />
Sida: 20<br />
Antal tecken 5461<br />
Sidan 22 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Nyktrast på festen – det provocerar<br />
- Festfixaren Ilias tycker inte om att bli full: "Folk har försökt pracka på mig både öl och drinkar"<br />
Hanna Nyberg<br />
Att gå på fest nykter är ett socialt experiment. Frågor, misstänksamma blickar och erbjudanden om drinkar<br />
avlöser varandra. GP följde med Ilias Karanzas som dansar nykter bland trehundra öldrickande studenter.<br />
Han rör sig vant i festvimlets mörker. Stup i ett kommer det fram uppklädda människor för småprata<br />
innan de minglar vidare mot baren längre in. Ilias Karanzas håller sig mitt i människomassan och<br />
upptäcker hela tiden folk han känner. Han är inte den enda här som är nykter, men han är en av väldigt<br />
få. Under kvällens första två timmar har han redan fått flera frågor om varför han bara dricker läsk. - Jag<br />
säger bara att jag inte har någon lust ikväll. "Jo, kom igen nu!" säger de då och när jag säger nej igen drar<br />
de iväg själva till baren. Ilias Karanzas pluggar naturgeografi på universitetet och är medlem i en förening<br />
som fixar fester för studenter, ett "sexmästeri". Han är inte nykterist, men väljer ofta att vara nykter på<br />
fester han själv anordnat. - Jag gillar inte att bli full, säger han. Att släppa kontrollen är inte min grej, de<br />
senaste tre åren har jag kanske blivit full fem, sex gånger. Men visst tar jag två glas vin för sällskaps skull<br />
ibland. Kön ringlar lång utanför <strong>Chalmers</strong> där en av årets största fester för studenter i Göteborg arrangeras.<br />
Temat är beach: i två dagar låtsas man att det är dans på stranden. Tretton ton sand på dansgolvet och<br />
bara överkroppar ska bidra till illusionen. Det står ständigt en klunga runt baren och få är de som har läsk i<br />
plastmuggarna. Musik strömmar ur högtalarna, basen känns i bröstet. Trots att det är flera hundra<br />
människor här sprids en familjär känsla. I alla fall runt Ilias som verkar känna hälften av alla gäster. - Det<br />
bästa med festerna är gemenskapen, vi förenas liksom av att vi alla är studenter, hinner han skrika i den<br />
dånande musiken innan en imponerande lång kille ställer sig framför honom. - HEEEJ!!! Killen vinglar till<br />
lite, och böjer benen samtidigt som han skrattar mot Ilias. - Hallå! Kul att se dig, svarar Ilias och ger killen<br />
en kram. Att koppla av med trehundra mer eller mindre berusade gäster är inget problem för Ilias. Dels är<br />
han van, dels ifrågasätts han inte så starkt just ikväll. Vissa kvällar på krogen är det värre. Okända<br />
människor kan bli rejält provocerade av någon som håller sig nykter. - För några veckor sedan stod jag i<br />
baren och beställde vatten. Det kan du ju inte dricka! säger en kille som jag aldrig sett förut. Jo det kan jag,<br />
säger jag. Nej, det går inte! och så är han igång och ska bjuda mig på en drink. Varför tror du människor<br />
reagerar så? - Folk är indoktrinerade med att ska det festas så ska det drickas sprit. Utanför lokalen huttrar<br />
en liten skara rökare. Ännu en polare till Ilias dyker fram, lite mer städat den här gången. Magnus Våge är<br />
21 år och tillhör inte den tappra helnyktra skaran ikväll. Han jobbar mycket helger så det händer att han<br />
går ut utan att dricka. - På krogen erbjuder folk ofta öl om du inte dricker. Ju fullare de blir, ju mer vill de<br />
att du ska dricka. Folk har försökt pracka på mig både öl och drinkar när jag gått ut nykter. Det är som<br />
om de känner sig hotade av att alla inte är fulla. Fallit till föga för grupptrycket minns han inte att han<br />
gjort. Inte heller Ilias Karanzas frestas av att ta sig ett glas när han väl bestämt sig för att inte dricka. - Om<br />
man tar en öl bara för att andra ber en om det ville man inte vara nykter från början, säger han. I baren<br />
står två storväxta killar och beställer öl. De berättar att alla har hört historier om studenterna som inte<br />
kunnat hålla måttligheten och som blivit alkoholister. - Men de flesta håller det på en bra nivå.<br />
Personligen skulle jag inte orka plugga om jag inte fick gå på de här festerna, träffa kompisar och koppla<br />
av, säger en av dem. Sprit är uppenbarligen ett ämne som både skrämmer och lockar. Få har en så
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 23 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
oproblematisk inställning som Ilias Karanzas. - Visst kan jag bli irriterad på fulla människor ibland. Men<br />
om de vill dricka så är det deras beslut, jag kan inte bestämma över deras liv lika lite som de över mitt. En<br />
sommar som bartender bland charterturister i Grekland härdade honom. - När jag kom tillbaka hit tyckte<br />
jag inte folk gjorde fullt så dumma saker när de var fulla längre, säger han och skrattar. Tretton ton sand<br />
på dansgolvet, en del har smetats ut inne i lokalen och någon har spillt ut öl över Niklas Ander, som varit<br />
toastmaster på kvällens middag. - Det torkar väl säger han och ångar vidare in bland dansande kroppar.<br />
Klockan har krupit en bit över midnatt. För Ilias Karanzas del är det dags att gå hem. En av få som<br />
kommer att vakna upp utan huvudvärk. På väg bort från den dunkande festlokalen pekar han på en<br />
svartklädd smal kille som är på väg mot festen. - Där har vi en av nykteristerna i vår festförening!<br />
Nykteristen visar sig heta Magnus Nordell. Efter flera års alltför intensivt festande rann det över. - Jag kan<br />
inte dricka lagom, så då är det bättre att strunta i det. Han kände det som om han var på gränsen till att bli<br />
alkoholist, och han har bestämt sig för att bli helt nykter. Bemötandet varierar. - Vanligtvis tycker folk att<br />
jag är strong och dunkar mig i ryggen. Jag tror att absolutisterna har det svårare, jag har ju i alla fall testat<br />
och vet vad det är jag tackar nej till, säger han.<br />
Bildtext: partykille utan sprit. Ilias Karanzas glider vant omkring på <strong>Chalmers</strong>festen. Men han tycker inte<br />
om att tappa kontrollen, och håller sig därför nykter. Något som ofta ifrågasätts.<br />
©Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 060522<br />
GT<br />
Avdelning: LED<br />
Sida: 02<br />
Antal tecken 3235<br />
Blattematte<br />
Farid Nolen är en hjälte. Han är killen bakom Headstart.<br />
Men vi får börja i den tråkiga änden.<br />
Sidan 24 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Om du inte är socialdemokrat genom blodsrit, eller statsråd, bör det inte komma som någon chock att<br />
landets skol- och integrationspolitiken inte är så lyckad.<br />
Ständigt kommer nya undersökningar, nya siffror som visar hur illa ställt det är. Det är lätt att bli<br />
uppgiven.<br />
Vi vet. Ungdomar blir sämre och sämre, och värst ute är invandrarungdomar. Vad kan man göra?<br />
För drygt ett år sen fick Farid Nolen, som studerar teknisk fysik, se lite siffror. De beskrev hur sned<br />
sammansättningen av <strong>Chalmers</strong> studentkår såg ut. Han fick en ögonöppnare.<br />
Var är brudarna? Var är invandrarna?<br />
När Farid Nolen hade insett att det fanns strukturella problem lät han sig inte förlamas av det. Trots att<br />
problematiken mer eller mindre blivit en konstant i moderna välfärdsstaten.<br />
Hittintills har staten slösat pengar med ett ovanifrånperspektiv. Och fått rättmätigt skäll.<br />
Men bara för att lösningarna var fel försvinner inte problemet.<br />
Farid drog sitt chalmeristiska lasersvärd och brände igenom den gordiska knuten.<br />
Han och några kompisar blev privatlärare. Fast gratis.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 25 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
De valde ut den gymnasieskola som hade lägst andel elever på naturvetarprogrammet, flest invandrare och<br />
där ett fåtal sökte till högskolan - Angered.<br />
Sen gick det snabbt. Från ett tiotal elever undervisar de nu runt 200.<br />
Projektet engagerar 25 studenter, och Farid har tagit ledigt från studierna för att arbeta heltid.<br />
Redan i dag har projektet gått på export till Norge där utbildningsdepartementet satsat tio miljoner för ett<br />
liknande projekt.<br />
Det är många som ska gratuleras i denna solskenshistoria.<br />
Sveriges lärarkår.<br />
Visst. Man kan ju tycka att hade allt varit frid och fröjd hade eleverna inte behövt extraundervisning. Men<br />
situationen ser ut som den gör.<br />
Att alla lärare hittills stöttat projektet ger heder åt dem.<br />
I många länder hade fackföreningarna satt krokben. Där hade ryggradsreflexen varit att svartsjukt bevaka<br />
sitt territorium och förbjuda alternativ till varje pris.<br />
<strong>Chalmers</strong>.<br />
Som finansierar projektet. Det är schysst men också smart.<br />
De vet att när <strong>Chalmers</strong> blir avdramatiserat och faktiskt uppnåeligt för helt nya grupper, då blir högskolan<br />
starkare.<br />
Näringslivet.<br />
Det bidrar med en del sponsring. Här finns framtidens personal. Eller de som kommer att starta egna<br />
företag.<br />
Det hela påminner om Big Brothers and Big Sisters i Förenta Staterna. Det är en mentororganisation där<br />
äldre hjälper yngre, helt utan blodsband.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
De har likt Headstart förstått att kunskap och självkänsla går i en positiv spiral.<br />
Sidan 26 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
På Headstart träffas chalmeristerna gymnasisterna i smågrupper, en gång i veckan. Det handlar lika<br />
mycket om att vara en förebild som att lära ut cosinus.<br />
Och redan har man kommit ett steg på väg.<br />
Nu börjar nämligen gymnasisterna att undervisa högstadieungdomar.<br />
Jag hoppas att det bara fortsätter, i all evighet.<br />
Kanske kan Headstart precis som sin mentala systerorganisation, Big Brothers and Big Sisters, snart få fira<br />
hundraårsjubileum själv.<br />
Henrik Torehammar<br />
031-725 90 00<br />
* * * * *<br />
Bildtext<br />
Vad händer efter studenten? När debatten rasat hög om blattesvenska har <strong>Chalmers</strong> satsat på blattematte.<br />
För alla gymnasister, oavsett bakgrund, har rätt till en ljusnande framtid. Foto: LARS EPSTEIN
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Datum: 2003-05-18<br />
Avdelning: Fria ord<br />
Sida: 4<br />
Av: Andreasson Kenth<br />
Cortèger och korteger<br />
Sidan 27 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Det finns bara en <strong>Chalmers</strong>cortège och den får heta kortege i Göteborgs-Posten. Det tycker somliga<br />
chalmerister är ogeneröst av oss.<br />
Skälet till GP:s val är att det faktiskt heter och stavas kortege numera. I Svenska Akademiens Ordbok på<br />
nätet framgår skillnaden klart och tydligt: "förr även skrivet cortège".<br />
Fast ibland slinker det avskaffade ordet in i tidningen ändå. I GP:s dataarkiv fick jag 144 träffar på kortege<br />
och 24 på cortège.<br />
De många undantagen beror på att vi på redaktionen – vad jag vet – inte har något skrivet eller uttalat<br />
förbud mot cortège. Att det väljs bort av nästan alla reportrar har nog bara att göra med en normal<br />
anpassning till modernt språkbruk.<br />
Men chalmeristerna värnar förstås om sin gammalmodiga stavning och jag kan förstå om de tycker att<br />
<strong>media</strong> ska följa exemplet. Dock handlar det i stort om synen på tidningsspråket.<br />
Vi vill att språket i GP ska vara i takt med tiden och gammalstavning ska inte förekomma på nyhetsplats.<br />
Samtidigt försöker många i snävt egenintresse påverka oss till att använda ord och stavningar som<br />
profilerar företeelser, företag eller organisationer, framför allt genom så kallade logotypstavningar. Vi<br />
försöker värja oss. GöteborgsOperan skrivs Göteborgsoperan i GP. Och TidPunkten blir Tidpunkten. Till<br />
exempel.<br />
Nå, en invändning mot det här resonemanget är förstås att <strong>Chalmers</strong>cortègen är mer än en stavningsfråga,<br />
den är en tradition och ett begrepp. Och skulle man vara språkligt principfast borde givetvis Feskekörka<br />
heta Fiskekyrka i konsekvensens namn. Det har emellertid bara hänt en enda gång de senaste tio åren vad<br />
jag kan finna i arkivet.<br />
Däremot finns i ordet Feskekörka andra alternativ att välja bland, nämligen ett vanligt ö eller ô, alltså ett o<br />
med "tak" – cirkumflex. Ungefär var fjärde gång namnet förekommer i GP blir det med cirkumflex, trots<br />
att våra skrivregler anger att det är vanligt ö som gäller. Det är lätt att fastställa språkregler, men svårt att få<br />
alla att följa dem. Ett annat exempel på göteborgsk språkförvirring löstes häromdagen på redaktionen.<br />
Från korrekturet utgick då ett påbud att Norra älvstranden ska skrivas precis så, det vill säga med versalt N<br />
och gement ä.<br />
Däremot ska södra älvstranden skrivas med enbart gemener. Orsaken till den skilda språksynen på<br />
älvstränderna är helt enkelt att Norra älvstranden nu har karaktär av stadsdel och därmed är ett egennamn<br />
medan södra älvstranden – i alla fall än så länge – bara är en geografisk beteckning som sammanfattar en<br />
rad kajer längs älven.<br />
Det har varit olika skrivningar i GP tidigare, men nu vet vi vad som gäller. Till sist ska jag återknyta till<br />
<strong>Chalmers</strong>kortegen.<br />
Hur starkt förankrad den är bland göteborgarna framgår av besöksstatistiken för gp.se – alltså GP:s<br />
internetupplaga – vecka 14. Direktrapporten från kortegen på valborgsmässoafton var den veckans mest<br />
lästa artikel och på tredje plats kom en förhandsartikel i samma ämne.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 28 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
Alla heta, dramatiska, viktiga nyheter om sport, politik, kriminalitet med mera hamnade alltså i skuggan<br />
av ... hm ... cortègen.<br />
Kenth Andreasson<br />
Copyright: Göteborgs-Posten eller artikelförfattaren.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
För övrigt …<br />
Sidan 29 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson<br />
… så var SO, Johan Lodin med i Sveriges Radio. VO, Linda Ivarsson var också med i Sveriges Radio.
G:\Informatör\Albert\06\överlämning\mediemedverkan.doc<br />
Sidan 30 av 31<br />
MEDIEKONTAKTER<br />
2006-06-13<br />
Albert Svensson