Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
dialekt. Om detta närmast psykolingvistiska påstående stämmer må vara osagt,<br />
men det aktualiserar frågan om skriftspråkets egentliga existens.<br />
Även om det finns en normerad stavning har vi alltid möjlighet att avvika<br />
från denna för att markera en talspråklighet, till exempel i mycket informell<br />
prosa, i direkt anföring eller i personliga medier som chatt <strong>och</strong> liknande. Genom<br />
en mer talspråksliknande form ska läsaren tydligare höra en annan persons röst.<br />
Meningen Det är roligt skulle kunna återges som De e rolit. Frågan är nu vad<br />
som skiljer dessa meningar åt. I den andra meningen har stavningen utnyttjats<br />
för att framhäva känslan av tal, men är detta en språklig skillnad? I läsningen av<br />
den första meningen avkodas språket till samma former som i den andra. Om vi<br />
då med skriftspråk avser den avkodade, omvandlade versionen skulle alltså<br />
denna typ av stavningsvarianter inte avgöra graden av muntligt eller <strong>skriftligt</strong>.<br />
Frågan gäller alltså vilka nivåer av skriften <strong>och</strong> vilken del av läsprocessen<br />
som ska inkluderas i studier av muntligt <strong>och</strong> <strong>skriftligt</strong> språk. Den nivå som<br />
lättast <strong>och</strong> alltid mer eller mindre påverkas av läsarens eget tal är den fonetiska,<br />
om vi med fonetisk även menar den inre röst vi upplever när vi läser. En skåning<br />
eller gotlänning läser troligtvis en lång vokal som en diftong om den motsvarar<br />
en sådan i läsarens tal. Samtidigt vet vi att skriften också påverkar uttalet, vilket<br />
framgick av den historiska översikten. I viss mån kan även den morfologiska<br />
nivån påverkas, men möjligheterna är här mer begränsade. I exemplet ovan läser<br />
nog alla roligt som rolit därför att uttalet är fast rotat i de flestas tal. Men hur är<br />
det med mer dialekta morfem, framför allt om det rör sig om tillägg? Läser<br />
någon till exempel boken som boka eller husen som husena om de formerna<br />
används i läsarens tal? Innebär formen större omvandlingar är det mindre<br />
sannolikt att skriftformen ändras. Vi kan nog utesluta att honom skulle läsas han<br />
om en läsare använder den senare som objektsform.<br />
Övriga nivåer kan med all säkerhet uteslutas. Den lexikala, syntaktiska <strong>och</strong><br />
den textstrukturella är omöjliga att omvandla. Teoretiskt skulle vi möjligtvis<br />
kunna omvandla ett ord ungefär som vid en översättning. Det skulle i så fall röra<br />
sig om ett frekvent ord i en text <strong>och</strong> ett ord som motsvarar en synonym i läsarens<br />
tal. Det är dock högst tveksamt om detta verkligen görs.<br />
Det var mycket spekulationer i detta avsnitt. Det krävs noggranna <strong>och</strong><br />
avancerade språkpsykologiska metoder för att få svar på frågorna, om det ens är<br />
möjligt. Det viktiga så här långt är att vara medveten om att skriften <strong>och</strong><br />
skriftspråket alltid skiljer sig åt <strong>och</strong> att det kan få konsekvenser för vad som ska<br />
betraktas som muntlighet.<br />
92