Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
inte kommer att lära sig att skriva enligt skriftspråkets normer på grund av ett<br />
flitigt chattande, messande <strong>och</strong> mejlande. Många är också oroliga att de nya<br />
skrivsätten kommer att påverka ungdomarnas skriftspråk i andra genrer. Ska vi<br />
räkna med ett chatt-influerat offentligt skriftspråk i framtiden? Ingen vet något<br />
om detta, men många språkvetare brukar ha en lugnande prognos. Citatet av<br />
Josephson ovan vittnar om denna inställning. En annan som resonerar på ett<br />
liknande sätt är Hård af Segerstad (2002). Hon har det funktionella perspektiv<br />
som genomsyrar språkvetenskapen idag <strong>och</strong> menar att de språk som vi nu ser<br />
användas i den nya tekniken ska ses som språk som har anpassat sig till den nya<br />
kommunikationens syften <strong>och</strong> förutsättningar. Språket i sms <strong>och</strong> annan teknik<br />
ska helt enkelt ses som en variant bland andra, varken bättre eller sämre i sitt<br />
rätta element. Angående eventuella influenser av detta språk i framtiden skriver<br />
hon:<br />
Man kan bara spekulera över om just detta språkbruk kommer att sprida sig till andra<br />
typer av texter eller om det kommer att påverka det talade språket. Som all<br />
språkförändring beror det på om typen av skriftbruk upplevs som effektiv av tillräckligt<br />
många. Om barnen i skolan får lära sig <strong>och</strong> öva på att använda skrift enligt rådande<br />
normer, får de en bas att utgå ifrån. Sedan kan de anpassa sin egen<br />
skriftspråksanvändning efter situation, medium, syfte <strong>och</strong> mottagare. I takt med att<br />
bruket förändras kommer så småningom också normerna för skriftspråket att förändras<br />
(s. 9).<br />
Vi får inte heller glömma det ömsesidiga beroendet. Jag har tidigare hänvisat till<br />
begreppet satellittexter <strong>och</strong> talets <strong>och</strong> skriftens närmast symbiotiska förhållande<br />
i flertalet kommunikativa situationer. Även av den anledningen är det inte så<br />
lyckat att betrakta det kommunikativa samhället som bestående av två kanaler<br />
där den ena kan påverka den andra.<br />
Problem 4: Sociala faktorer<br />
Det finns också ett sociologiskt perspektiv att ta hänsyn till. Vem använder<br />
vilket språk <strong>och</strong> när <strong>och</strong> hur görs det? Vem påverkar vem? Vems språk är det<br />
som undersöks <strong>och</strong> har undersökts? Dels kan tendenser vara socialt skiktade,<br />
dels kan en övergripande tendens vara socialt relaterad. Det sistnämnda kan till<br />
exempel innebära att en utveckling kan knytas till nya aktörer, nya ideal eller<br />
nya sociala strukturer i samhället. Till exempel kan det som nämndes ovan om<br />
den nya teknikens eventuella influenser i framtiden avgöras av sociala faktorer.<br />
90