Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2 Forskning om muntligt <strong>och</strong> <strong>skriftligt</strong><br />
Påståendet om talets <strong>och</strong> skriftens närmande till varandra har huvudsakligen<br />
gällt 1900-talet. Anledningen är bland annat att det skedde mycket i vårt<br />
samhälle vid denna tid som skulle kunna förklara ett närmande. Men<br />
anledningen är också tillgång till säkrare källor <strong>och</strong> en mer utbredd <strong>och</strong><br />
utvecklad språkvetenskap. Frågan är då om det eventuella närmandet verkligen<br />
är ett 1900-talsfenomen eller om påståendet beror mer på de möjligheter <strong>och</strong> de<br />
källor vi har haft tillgång till.<br />
Svenskan före 1900-talet<br />
Huvudfrågan i denna text gäller påståendet om 1900-talets utveckling, men låt<br />
oss ändå börja med att försöka få en uppfattning om tiden före 1900-talet. Kan<br />
närmandet mellan tal <strong>och</strong> skrift ha börjat tidigare, kanske långt tidigare? Vet vi<br />
något om förhållandet mellan de två kanalerna före 1900-talet? Vad vet vi <strong>och</strong> i<br />
så fall hur? Jag vill som en utgångspunkt göra några historiska nedslag i<br />
översiktlig <strong>och</strong> fragmentarisk form. Syftet är att påminna om några faktorer som<br />
mer eller mindre har eller kan ha bidragit till en påverkan av talspråk till<br />
skriftspråk eller tvärtom.<br />
Intuitivt skulle man kunna föreställa sig förhållandet mellan tal <strong>och</strong> skrift i<br />
historien så här: Om vi utgår från tiden före standardiseringen borde avståndet<br />
mellan tal <strong>och</strong> skrift vara mindre hos dem som skrev än idag eftersom var <strong>och</strong> en<br />
färgade sitt skriftspråk med inslag av sitt eget tal. Å andra sidan borde avståndet<br />
ha varit större mellan texter i allmänhet <strong>och</strong> folkets språk eftersom många inte<br />
var skrivkunniga. Riktigt så enkelt är det dock inte. Det har bevisligen funnits<br />
både en social <strong>och</strong> situationell variation i talet, varför det inte är möjligt att tala<br />
så generaliserande om tal <strong>och</strong> skrift som så ofta görs. Widmark (2000) påminner<br />
om detta:<br />
Att gamla talspråksuttal har försvunnit, i synnerhet under 1900-talet, är knappast någon<br />
nyhet. Det brukar uppfattas som en följd av skriftens inflytande på talet. Förklaringen är<br />
med all sannolikhet för enkel. Äldre framställningar om svenskt språk gör det helt klart<br />
8