Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det muntliga yttrandet försvinner så snart det har utsagts, <strong>och</strong> utanför den mänskliga<br />
hjärnan finns ingenting att se tillbaka på. Därför måste tanken röra sig långsammare<br />
framåt i talspråkliga sammanhang <strong>och</strong> hålla allt sådant nära uppmärksamhetens fokus<br />
som den redan behandlat. Redundans, omtagning av det just sagda, håller både talaren<br />
<strong>och</strong> lyssnaren kvar i samma spår (Ong 1990:53).<br />
Det finns enligt Ong även en mer medveten av talaren styrd redundans, <strong>och</strong> det<br />
är talande inför en publik. Redundansen kan reducera de akustiska problem som<br />
kan uppstå i miljöer där talaren har en större publik. Redundansen kan i dessa<br />
sammanhang också ha en retorisk funktion eftersom den hjälper åhörarna att<br />
bättre förstå innehållet. Ytterligare en strategisk anledning är att talaren kan<br />
upprepa något för att samtidigt memorera fortsättningen på talet. Ong menar<br />
också att redundansen är mer naturlig för tanken än det mer linjärt<br />
skriftspråkliga uttryckssättet.<br />
I muntliga kulturer måste kunskap upprepas för att bevaras, <strong>och</strong><br />
konsekvensen av detta blir att språk <strong>och</strong> tanke blir traditionellt <strong>och</strong> konservativt.<br />
Ong påminner om att även skriften kan vara konserverande, men skillnaden är<br />
att skriften besparar människorna arbetet med att bevara kunskap, vilket ger dem<br />
möjlighet att bearbeta <strong>och</strong> utveckla tankarna knutna till den aktuella kunskapen.<br />
I en skriftkultur har alltså människorna ett mer intellektuellt förhållningssätt till<br />
sin kunskap.<br />
Kunskap förmedlad genom skrift bygger ofta på abstraktioner,<br />
generaliseringar <strong>och</strong> modeller, vilket skapar ett avstånd från den konkreta,<br />
näraliggande världen. I en muntlig kultur är däremot kommunikation <strong>och</strong><br />
tänkande närmare den mänskliga tillvaron, mänsklig verksamhet <strong>och</strong> den<br />
personliga erfarenheten. Denna närhet har också medfört en annan egenskap,<br />
nämligen den som Ong kallar för den agonistiska eller den kampinriktade. I <strong>och</strong><br />
med att språk <strong>och</strong> tänkande har en nära anknytning till den konkreta, mänskliga<br />
tillvaron blir kunskapen en del av en kamp. ”Ordspråk <strong>och</strong> gåtor används inte<br />
bara för att lagra kunskap utan för att engagera andra i en verbal <strong>och</strong> intellektuell<br />
strid: när man framsäger ett ordspråk eller en gåta, utmanar man lyssnarna att<br />
överträffa det sagda med någonting som är mer välfunnet eller motsägelsefullt”<br />
(Ong 1990:57). Detta påminner mycket om det som i språkvetenskapen kallas<br />
för sounding, en muntlig företeelse som främst hör hemma i ungdomskulturer<br />
med socialt låg prestige i ett samhälle. Som ett sätt att framhäva en grupps eller<br />
ett gängs överlägsenhet över andra grupper ingår verbala dueller i form av<br />
historier, skämt <strong>och</strong> rituella förolämpningar (se Kotsinas 2004). Ong påminner<br />
79