Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
alla undersökningar spelat rollen som de mest utslagsgivande för tal- <strong>och</strong><br />
skriftspråklighet, nämligen substantiv <strong>och</strong> verb. Förklaringen ligger i talets <strong>och</strong><br />
skriftens produktionsvillkor <strong>och</strong> i viss mån även syften. I skrift är vi mer<br />
nominala, det vill säga vi bygger upp informationen <strong>och</strong> meningarna mer utifrån<br />
substantiv. Detta får konsekvensen att skriften blir mer informationstät med inte<br />
bara fler substantiv utan också fler <strong>och</strong> mer utbyggda attribut <strong>och</strong> vissa<br />
korrelerande ordklasser, såsom prepositioner. Förklaringen ligger i möjligheten<br />
att planera språket i kombination med skriftens ofta mer utredande <strong>och</strong><br />
informativa funktion. I talet är vi mer verbala. Talets spontana karaktär <strong>och</strong> ofta<br />
berättande <strong>och</strong> associativa uppbyggnad gör att informationen utgår från verb i<br />
högre grad än i skrift. En till verb korrelerande ordklass är pronomen.<br />
I vissa undersökningar har forskarna nöjt sig med de två i sammanhanget<br />
centrala ordklasserna. I de fallen har ofta N/V-kvoten beräknats, alltså det<br />
kvantitativa förhållandet mellan substantiv <strong>och</strong> verb, som då blir ett enkelt men<br />
effektivt mått på informationstätheten. Det finns förfinade varianter av N/Vkvoten,<br />
där även korrelerande ordklasser beräknas. I andra undersökningar har<br />
fler ordklasser valts, <strong>och</strong> det har då skiftat från några få huvudgrupper till i stort<br />
sett alla ordklasser <strong>och</strong> ibland ett antal undergrupper. Det har då visat sig att<br />
även finfördelade klassificeringar kan vara viktiga markörer för tal- <strong>och</strong><br />
skriftspråklighet. I Einarsson 1978 är verbalsubstantiv, bestämmarattribut,<br />
adjektivattribut, efterställda attribut <strong>och</strong> sammansättningar vanligare i skrift.<br />
Definita <strong>och</strong> relativa pronomen utgör en större del av hela gruppen pronomen i<br />
skrift, medan opersonliga <strong>och</strong> anaforiska pronomen utgör en större andel av hela<br />
gruppen pronomen i tal. I Lagerholm 1999 korrelerar bland annat verbet vara,<br />
första <strong>och</strong> andra persons pronomen, modala verb <strong>och</strong> det opersonliga, ickeanaforiska<br />
pronomenet det med variabler som förknippas med en interaktiv<br />
funktion, det vill säga talspråklighet. En ordklass som i flera undersökningar<br />
korrelerar med skriftspråkliga variabler är particip.<br />
Även den grammatiska formen kan vara en relevant variabel. Det gäller till<br />
exempel verbens aktiva <strong>och</strong> passiva form. Den aktiva formen är vanligare i<br />
konkret, ledig <strong>och</strong> personlig stil, medan den passiva, i kombination med<br />
utelämning av agent, förekommer frekvent i formella, opersonliga <strong>och</strong> abstrakta<br />
texter.<br />
De syntaktiska variablerna har varit både talrika <strong>och</strong> skiftande, men även i<br />
denna grupp har det funnits några centrala. Några av de vanligaste har varit<br />
grafisk meningslängd, syntaktisk meningslängd, bisatsfrekvens, bisatstyp,<br />
satsförkortningar, satstyper, fundamentens längd <strong>och</strong> olika typer av<br />
68