Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
(2), elaborerad-summarisk (3) <strong>och</strong> faktaorienterad-dramatiserande (4). Alla<br />
utom den andra har en klar koppling till muntligt <strong>och</strong> <strong>skriftligt</strong>. Dimensionen<br />
utredande-beskrivande har inte denna koppling men behandlas ändå eftersom<br />
den är en av de centrala dimensionerna <strong>och</strong> ger intressanta resultat. Några<br />
övergripande resultat är att dimension 1 är utslagsgivande för kanalerna tal <strong>och</strong><br />
skrift, medan dimension 3 är den mest betydelsefulla för förändringen.<br />
Variablerna för den elaborerade stilen är framför allt sådana som vi förknippar<br />
med opersonligt <strong>och</strong> snårigt skriftspråk. Samtliga genrer har sedan mitten av<br />
1800-talet förändrats i riktning från denna stil, <strong>och</strong> utvecklingen är linjär till<br />
slutet av 1900-talet. Dimension 2 har framför allt en tydlig genrekoppling, men<br />
det går också att urskilja en tydlig utvecklingstendens. Samtliga genrer har blivit<br />
mer utredande, något som dock inte går att koppla till vare sig muntligt eller<br />
<strong>skriftligt</strong>. Dimension 4 visar inga påtagliga tendenser. Det tydligaste mönstret är<br />
att alla genrer har ökat den dramatiserande stilen, framför allt reseskildringar,<br />
under andra halvan av 1900-talet.<br />
Den viktigaste slutsatsen av denna studie är att det bara är dimension 3 som<br />
stödjer den allmänna uppfattningen om skriftens närmande till talet. Studien är<br />
också en påminnelse om att muntligt <strong>och</strong> <strong>skriftligt</strong> är flerfunktionella begrepp<br />
<strong>och</strong> att funktionerna måste separeras vid en analys.<br />
Med avancerade statistiska instrument går det alltså att få en mycket precis<br />
beskrivning av språkliga funktioner <strong>och</strong> hur de formas stilistiskt. Detta är ett<br />
framsteg jämfört med hur frågan om muntliga <strong>och</strong> skriftliga variabler har<br />
behandlats traditionellt. En fördel är att metoden ger exakta mått på en språklig<br />
funktion, vilket dessutom gör det enkelt att jämföra olika texter <strong>och</strong> genrer.<br />
Olika funktioner separeras dessutom, vilket ger en mer nyanserad <strong>och</strong> heterogen<br />
beskrivning av muntlighet. En annan fördel är att variabler inte behandlas<br />
isolerat utan i statistiskt detaljerade korrelationer med andra variabler.<br />
Ytterligare en fördel är att muntligt <strong>och</strong> <strong>skriftligt</strong> inte beskrivs som dikotomier<br />
utan som kontinuerliga skalor.<br />
Utan svagheter är dock inte denna metod. Den kräver i grunden en tämligen<br />
positivistisk hållning till beskrivning av språkbruk. Allt kan som bekant inte<br />
räknas, <strong>och</strong> även det som kan räknas har egenskaper som inte statistiken kan<br />
synliggöra. I kombination med närläsning <strong>och</strong> andra kvalitativa metoder kan<br />
metoden dock ha ett stort värde. En annan svaghet är att korrelationsmönstren<br />
måste tolkas. Det statistiska resultatet ger mycket preciserade mönster av<br />
variablernas faktiska förekomst, men vad betyder dessa mönster funktionellt?<br />
Det finns risk för subjektiva eller tillrättalagda tolkningar. I viss mån hör detta<br />
65