Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
gymnasieuppsatser 4 . Jämförelsen med just gymnasieuppsatser är intressant<br />
eftersom dessa texter är förhållandevis talspråkliga på denna kvantitativa<br />
ordklassnivå, vilket framträder vid jämförelser med andra undersökningar med<br />
motsvarande variabler, till exempel Westman 1974, Nordman 1992 <strong>och</strong><br />
Svensson 1993. Dessa förhållandevis talspråkliga texter har alltså ändå klart<br />
avvikande värden från talade genrer.<br />
Andra undersökningar i projektet Talsyntax är bland annat Jörgensen 1976<br />
<strong>och</strong> senare även Jörgensen 1978. Här består materialet av inspelade intervjuer,<br />
diskussioner, debatter <strong>och</strong> radiomaterial, som i sin tur delas in i<br />
nyhetsuppläsning <strong>och</strong> nyhetskommentar. Den språkliga analysen baseras på<br />
syntaktiska variabler, såsom meningslängd, satsdelslängd, typer av meningar<br />
med avseende på vilka satsdelar de innehåller samt meningars<br />
satsdelsdisposition. Det som ger störst utslag är meningslängd, som här bygger<br />
på indelning i makrosyntagmer (se Loman <strong>och</strong> Jörgensen 1971). Debatter har<br />
längre meningar än diskussioner, <strong>och</strong> nyhetskommentarer har längre meningar<br />
än nyhetsuppläsningar. Ett mer övergripande resultat är att meningslängd <strong>och</strong><br />
satsdelslängd korrelerar, vilket innebär att antalet satsdelar är i stort sett konstant<br />
i hela materialet. Ett annat sammanfattande resultat är att de olika genrerna med<br />
få undantag uppvisar syntaktiska likheter. Det material som avviker mest från<br />
övriga är radiomaterialet.<br />
<strong>Projekt</strong>et Skrivsyntax genererade bland annat Westmans (1974) undersökning<br />
om bruksprosa. Den var länge, <strong>och</strong> är i viss mån fortfarande, ett centralt<br />
referensverk för lexikala <strong>och</strong> syntaktiska variablers frekvenser i svenskt<br />
skriftspråk. I undersökningen behandlas inte frågan om tal- <strong>och</strong><br />
skriftspråklighet, men värdena för de olika variablerna har tjänat som viktiga<br />
jämförelser vid studier där denna fråga är central. Variablerna i Westmans studie<br />
utgörs av en mycket detaljerad indelning av grafiska delar, textbindande<br />
element, ordklasser <strong>och</strong> syntaktiska konstruktioner. Flera av dessa har i senare<br />
studier visat sig vara relevanta för skillnader mellan talspråk <strong>och</strong> skriftspråk,<br />
framför allt ordklasser, fundament, bisatser, satsförkortningar <strong>och</strong><br />
makrosyntagmer.<br />
En annan studie med viss relevans för tal- <strong>och</strong> skriftspråklighet är Svensson<br />
1993. Inte heller i denna är syftet att reda ut frågan om muntlighet, men<br />
resultaten speglar en stilutveckling som delvis går att knyta till detta fenomen.<br />
Syftet med studien var att undersöka språkförändringar i den svenska politiska<br />
4 De exakta värdena för N/V-kvoterna är 0,5 för samtal, 0,7 för muntlig debatt <strong>och</strong> 1,2 för gymnasieuppsats. För<br />
substantiven är värdena 11,4 % för samtal, 13,7 % för muntlig debatt <strong>och</strong> 21,9 % för gymnasieuppsats. För<br />
verben är värdena 21,7 % för samtal, 20,0 % för muntlig debatt <strong>och</strong> 18,9 % för gymnasieuppsats.<br />
60