Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Mediebarometern 2005 (2006) har 83 % av befolkningen i åldrarna 7–79 år<br />
tillgång till persondator <strong>och</strong> 74 % tillgång till internet. Räknas enbart<br />
åldersgruppen 15–24 år ökar andelen till 92 respektive 85 %. Ett inte orimligt<br />
antagande är att andelen blir närmare 100 % när dagens unga tillhör den<br />
arbetsföra medelåldern.<br />
Elmfeldt & Erixons undersökning bygger på data som samlades in 2003–<br />
2005, <strong>och</strong> informanterna är här gymnasieelever. I denna studie fås liknande<br />
statistiska värden som de ovan redovisade. Även tillgång till <strong>och</strong> bruk av andra<br />
medier än dator <strong>och</strong> internet har beräknats, <strong>och</strong> uppgifterna visar att ungdomar<br />
är mycket medievana personer. Flera medier brukas dagligen av över hälften av<br />
eleverna, bland annat dator, internet, video, DVD, dagstidning, skönlitteratur<br />
<strong>och</strong> mobiltelefon. Omkring en tredjedel läste facklitteratur dagligen. Elmfeldt &<br />
Erixon påminner dock om att statistiska uppgifter av det här slaget måste tolkas<br />
<strong>och</strong> att de inte speglar hur medierna används, när de används <strong>och</strong> var de<br />
används.<br />
Bruket av nya medier innebär inte att gamla helt enkelt byts ut, eller att ett visst medium<br />
helt ersätts av ett annat. Vad som blir fallet är nya kombinationer <strong>och</strong> integrativa<br />
praktiker (Elmfeldt & Erixon 2007:62).<br />
Även om det på sina håll uttrycks oro över elevers nya läs- <strong>och</strong> skrivvanor <strong>och</strong><br />
nya kommunikativa uttryck, så finns det också tecken på förändrade<br />
inställningar bland skolledare <strong>och</strong> lärare. Ett sådant är det vidgade textbegreppet.<br />
Insikten i samhällets förändrade medielandskap <strong>och</strong> ungdomars nya medievanor<br />
har lett till att läroplaner <strong>och</strong> lärare numera ofta betonar andra mediers roll för<br />
elevers språkutveckling än de traditionella läsmediernas. Betydelsen av skriv-<br />
<strong>och</strong> läsfärdighet har inte tonats ner, men det råder idag en mer komplex tolkning<br />
av vad dessa färdigheter inbegriper <strong>och</strong> vad text innebär. Att förvärva <strong>och</strong><br />
förvalta ett läs- <strong>och</strong> skrivkunnande behöver inte utesluta att bildmässiga <strong>och</strong><br />
talade medier involveras <strong>och</strong> integreras i denna läroprocess. Nya medier <strong>och</strong><br />
tekniker kräver en omtolkning av vad läsning <strong>och</strong> skrivning innebär <strong>och</strong> kräver.<br />
Dagens kommunikation med bland annat elektroniska texter har fler<br />
betydelsebärande komponenter. Enligt Elmfeldt & Erixon kan därför förmåga<br />
till kommunikativ handling inte enbart begränsas till det traditionella<br />
skriftspråket utan ”förmågan att kombinera olika semiotiska resurser”<br />
(2007:130). De båda forskarna är kritiska mot de starka reaktioner <strong>och</strong> farhågor<br />
som uttrycks när ungdomar lär sig att bruka eller konsumera nya medier eller<br />
överhuvudtaget när andra medier än boken dominerar deras vanor. Fenomenet är<br />
52