Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1 En nordistisk myt?<br />
Om man upprepar en lögn tillräckligt många gånger kommer den förr eller<br />
senare att uppfattas som en sanning. Frågan är om inte nordister alltför länge har<br />
hållit sig för okritiska till en vida spridd om inte en lögn, så åtminstone ett<br />
mycket oprövat påstående. I flera decennier har det i svensk språkvetenskap<br />
hävdats att talet <strong>och</strong> skriften har närmat sig varandra sedan 1900-talet. De<br />
belägg som har förts fram har sitt berättigande, men frågan är i vilken<br />
utsträckning som dessa fall verkligen speglar det allmänna påståendet om talets<br />
<strong>och</strong> skriftens utveckling <strong>och</strong> förhållande till varandra. Dessutom har det gått en<br />
tid sedan påståendet började bli spritt, <strong>och</strong> bilden kan därför ha komplicerats på<br />
grund av bland annat nya medier <strong>och</strong> genrer. Det som framför allt har hävdats är<br />
att talet har blivit mer påverkat av skriftens stavning <strong>och</strong> morfologi, vilket lett<br />
till förändringar av e till är, ve till vid, huse till huset <strong>och</strong> många andra fall. Det<br />
påstås också att skriften har blivit ledigare <strong>och</strong> mer anpassad till talet, något som<br />
har yttrat sig både syntaktiskt, morfologiskt <strong>och</strong> ortografiskt. Det handlar bland<br />
annat om en mindre latininfluerad syntax, singulara verbformer, till exempel vi<br />
få blir vi får, presens passiv, till exempel sättes blir sätts, <strong>och</strong> mer ljudenlig<br />
stavning i stället för grammatisk samhörighet, till exempel rödt blir rött <strong>och</strong> af<br />
blir av. Det som nämnts om förändringar som skett under 1900-talets senare del<br />
har bland annat varit språkvårdande insatser för begripligare myndighetstexter<br />
<strong>och</strong> intimiseringen, alltså att gränsen mellan privat <strong>och</strong> offentligt har blivit<br />
otydligare.<br />
Utvecklingen har utretts <strong>och</strong> sammanfattats av bland annat Molde & Ståhle<br />
(1970), Mårtensson <strong>och</strong> Svensson (1988) <strong>och</strong> Widmark (2000), men samma<br />
utveckling hävdas fortfarande <strong>och</strong> har länge hävdats av åtskilliga språkvetare<br />
närmast som ett ovedersägligt men också lite parentetiskt påstående. Det finns<br />
dock både många <strong>och</strong> stora problem med denna föreställning. Det finns<br />
visserligen en medvetenhet om tal- <strong>och</strong> skriftspråklighetens komplexa karaktär<br />
(se t.ex. Josephson 2004) <strong>och</strong> enskilda undersökningar som har nyanserat bilden<br />
(t.ex. Lagerholm 1999 <strong>och</strong> Svensson 1993), men mycket lite har gjorts för att<br />
mer specificerat <strong>och</strong> systematiserat försöka kartlägga utvecklingen. Det som<br />
saknas sammanfattar jag i den teoretiska bakgrunden.<br />
5