Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
okunniga människor som är måna om att korrigera sin omgivning. De ser kartan<br />
som korrektare än verkligheten <strong>och</strong> skriftspråkets meningar som den egentliga<br />
grammatikens, i stället för att försöka förstå verkligheten <strong>och</strong> dess variation <strong>och</strong><br />
skillnaden mellan tal <strong>och</strong> skrift. Detta handlar visserligen mer om attityder än en<br />
faktisk språkutveckling, men det går inte att utesluta attitydernas eventuella<br />
inverkan på språkbruket. Samtidigt får vi inte glömma att vår medvetenhet om<br />
språket, inte minst talspråket, är ytterst låg. En persons egna ideal <strong>och</strong><br />
föreställningar behöver inte speglas ens i det egna språkbruket.<br />
Så sent som 1982 skrev Per Linell om de språkliga fördomar som lingvistiska<br />
beskrivningar hade skapat fram till den tiden (Linell 1982b). Med Svenska<br />
Akademiens grammatik 1999 vidgades ambitionen. Nu skulle beskrivningen inte<br />
bara vara den mest utförliga som gjorts, utan nu skulle också talet få sin<br />
beskärda del, om än begränsat till vårt gemensamma standardspråk.<br />
”Grammatiken borde vara en deskriptiv grammatik över modern svenska med<br />
beaktande av grammatiska särdrag såväl i skrivet som i talat standardspråk”<br />
(Svenska Akademiens grammatik 1 1999:5). Det fanns dock talspråksforskare<br />
som menade att det långt ifrån var något autentiskt talspråk som beskrevs i detta<br />
verk. Delvis som en reaktion mot denna uppfattning publicerade Anward &<br />
Nordberg (2005) en antologi med beskrivningar av några av samtalets<br />
grammatiska särdrag.<br />
Det finns betydligt säkrare <strong>och</strong> starkare faktorer som talar för en utveckling<br />
mot ökad skriftlighet än skriftspråkliga beskrivningar. Samhället under det sena<br />
1900-talet <strong>och</strong> det tidiga 2000-talet har utvecklats från produktion till<br />
administration, specialisering <strong>och</strong> eftergymnasial massutbildning. Det nya<br />
välfärdssamhället kräver mer läs- <strong>och</strong> skrivkunskaper än någonsin tidigare i<br />
historien. Inte ens industriarbetaren kommer undan dessa krav (se bland annat<br />
Eriksson Gustavsson 2005 <strong>och</strong> Karlsson 2004).<br />
Återigen aktualiserar denna utveckling den problematiska innebörden av<br />
muntlighet <strong>och</strong> skriftlighet. Otvetydigt innebär en ökad textmängd, högre krav<br />
på läs- <strong>och</strong> skrivkunnighet <strong>och</strong> fler i högre utbildning ett mer <strong>skriftligt</strong> samhälle.<br />
Men vad betyder denna utveckling på språklig nivå? Har denna utveckling också<br />
ökat skriftspråkligheten i stilistisk bemärkelse? Mycket av redogörelsen ovan<br />
antyder att det inte skulle vara så utan snarare tvärtom. Samtidigt menar andra<br />
att vårt moderna informationssamhälle har medfört en ökad skriftlighet även på<br />
textnivå. Berg Eriksen (1989) menar att det <strong>skriftligt</strong> inriktade<br />
informationssamhället har skapat det han kallar för ”det situationslösa<br />
meddelandet”, där avsändare <strong>och</strong> mottagare är osynliga för varandra. Rent<br />
42