Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
yrkesgrupper eller instanser. Teleman (2003:203) menar att utvecklingen bland<br />
annat styrdes av ”språksociologiska faktorer, framför allt Stockholms tillväxt i<br />
fråga om befolkningstal, prestige <strong>och</strong> kulturkonsumtion”. Han menar också att<br />
språkvetares förslag skedde i kombination med eller under påverkan av faktorer<br />
i samhället, till exempel yrkesgrupper <strong>och</strong> prestigetyngda alster. Exempel på en<br />
viktig yrkesgrupp var tryckarna, som språkexperterna visserligen kunde påverka<br />
men samtidigt var beroende av för spridningen. Inflytelserika alster var bland<br />
annat 1734 års lag, Vetenskapsakademiens <strong>och</strong> Svenska Akademiens handlingar<br />
<strong>och</strong> Olof von Dalins Then Swänska Argus. ”Det var genom sådana texter som<br />
språkvetarna hade en möjlighet att påverka den faktiska normen” (ibid.). Utifrån<br />
dessa verk kan sedan språkliga beskrivningar eller normsträvanden göras, <strong>och</strong><br />
dessa kan i sin tur påverka nya inflytelserika verk.<br />
Oavsett vilka språkliga former som blir de rådande i skriftspråket innebär en<br />
standardisering alltid en likriktning, <strong>och</strong> en likriktning innebär att skriftens<br />
variation måste minimeras eller kanske helt elimineras, vilket i sin tur innebär<br />
ett skriften ökar avståndet till det privata talet. Standardisering betyder alltså en<br />
ökad skriftspråklighet. Däremot kan skriftspråket ha ett större eller mindre<br />
avstånd till talet eftersom de principer som standardiseringen styrs av kan<br />
variera. Det har framgått ovan att det rådde oenighet bland språkexperter om<br />
skriften skulle styras av uttalet, bruket eller ordbildningen. Sedan fanns det<br />
andra hållningar, som dock inte fick något större genomslag, till exempel<br />
etymologiska principer. Den faktiska utvecklingen har styrts av både uttal <strong>och</strong><br />
ordbildning, <strong>och</strong> sedan slutet av 1800-talet har talet delvis även stilistiskt vunnit<br />
insteg i skriftspråket.<br />
En förklaring som i genomgången inte uttryckligen har nämnts är<br />
intertextualitet. Det är dock ett fenomen som kan förklara några av de tendenser<br />
som framskymtat ovan. I en text- <strong>och</strong> genretät kultur är det oundvikligt <strong>och</strong><br />
många gånger funktionellt <strong>och</strong> fruktbart att textproducenter påverkas av <strong>och</strong><br />
övertar mönster från andra texter <strong>och</strong> samspelar med andra texter <strong>och</strong> genrer.<br />
Påverkan måste visserligen vara funktionellt förankrad, men i viss mån kan den<br />
skapa tendenser som ökad eller minskad muntlighet.<br />
I fråga om stil handlade influenser utifrån fram till 1900-talet främst om<br />
latinet, i viss mån tyskan från medeltiden till 1700-talet. Det gällde då i första<br />
hand ett skriftspråk <strong>och</strong> dessutom ett skriftspråk med en från det naturliga talet<br />
mycket avvikande stil. Latininfluenserna innebar därför en påtaglig<br />
skriftspråklighet <strong>och</strong> de minskande latininfluenserna från det sena 1800-talet<br />
således en i vissa bemärkelser ökad muntlighet. Det sistnämnda påståendet kan<br />
29