Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
inrättades. Josephson & Melander (2003) påminner dock om att läskunnigheten<br />
fram till 1800-talets mitt var ojämnt fördelad socialt <strong>och</strong> regionalt. För det första<br />
ökade läskunnigheten främst hos borgerligheten, för det andra ökade den i första<br />
hand i städerna. På landsbygden var den inte lika utbredd.<br />
Dessa förändringar ökade åtminstone funktionellt skriftligheten i samhället.<br />
En ökad funktionell skriftlighet behöver dock inte betyda att skriften stilistiskt<br />
sett blir mer skriftspråklig. Språket i 1734 års lag är exempel på det.<br />
För första gången fanns en modern lag kodifierad. Men också för språkutvecklingen var<br />
lagen viktig. Språket i lagtexten är rakt <strong>och</strong> enkelt <strong>och</strong> avviker i stor utsträckning från<br />
den tillkrånglade kurialstil som var vanlig i den statliga administrationen under 1600talet.<br />
Visserligen fick stilen i 1734 års lag inget direkt inflytande på det allmänna<br />
offentliga språket, men den kan åtminstone ha utgjort en motvikt mot den<br />
latininspirerande prosan <strong>och</strong> visat att andra uttryckssätt var möjliga (Svensson 1988:73).<br />
Ett annat inflytelserikt verk från 1700-talet var Olof von Dalins veckotidskrift<br />
Then Swänska Argus. Den gavs ut första gången 1732 <strong>och</strong> skrevs på en ledigare<br />
prosa som låg närmare talet än tidigare, en prosa som blev stilbildande för<br />
många andra. Dalins förebilder var fabelförfattare, folksagan <strong>och</strong> fornnordisk<br />
litteratur, <strong>och</strong> stilen utmärktes av paratax, korta meningar, folkligt <strong>och</strong> ledigt<br />
ordval <strong>och</strong> inga av de för samtiden vanliga latininfluerade dragen. Det fanns<br />
även vid denna tid språkliga auktoriteter som var tongivande i debatten, <strong>och</strong><br />
några hade viss betydelse för skriftens utveckling. Några som försvarade den<br />
utveckling som 1734 års lag <strong>och</strong> Dalins texter banade väg för var bland annat<br />
Sven Hof <strong>och</strong> Abraham Sahlstedt. Båda menade att bruket var högsta norm, ett<br />
bruk som dock begränsade sig till bildade kretsar.<br />
1700- <strong>och</strong> 1800-tal <strong>och</strong> tidens läsarter<br />
Betydelse för muntlighet <strong>och</strong> skriftlighet är inte bara vad svenskar läste, utan<br />
också hur. Stor betydelse har skillnaden mellan tyst läsning <strong>och</strong> högläsning, som<br />
i stor utsträckning hänger ihop med textens <strong>och</strong> läsningens funktion. Texter som<br />
lästes var under 1700-talet bland annat katekeser, almanackor <strong>och</strong><br />
bondepraktikan (Josephson & Melander 2003). På 1800-talet var religiöst<br />
läsande av längre texter vanligt, <strong>och</strong> både högläsning <strong>och</strong> enskild, tyst läsning<br />
förekom. I slutet av 1800-talet tillkom utbredd läsning av dags- <strong>och</strong><br />
veckotidningar, <strong>och</strong> i överklassen var det vanligt med högläsning av<br />
18