Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
Muntligt och skriftligt i Sverige och svenskan - Projekt - Lunds ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kan vi dessutom betrakta anföringar som ett annat muntligt drag. När en talare<br />
försöker återge eller kanske överdriva ett yttrande blir det inte bara stilistiskt<br />
mer talspråkligt, utan det bidrar också till ett mer dramatiskt inslag.<br />
Språkhandlingar<br />
De sista komponenterna jag vill föreslå är språk- eller talhandlingar. Återigen<br />
har vi att göra med något som funktionellt kan knytas till andra delar. Vilka<br />
talhandlingar som yttras beror på eller är resultat av bland annat situation,<br />
funktion, relation mellan deltagarna, närhet <strong>och</strong> konfrontation. Det kan ändå<br />
finnas skäl att undersöka talhandlingar som en separat kategori eftersom alla<br />
språkhandlingar inte kan knytas till de nämnda komponenterna.<br />
Det enklaste sättet att behandla talhandlingar på vore att utgå från den<br />
syntaktiska formen, alltså påstående, fråga, utrop, uppmaning eller önskan. Då<br />
fås en grov bild av relationen mellan deltagarna i texten <strong>och</strong> talarens eller<br />
skribentens roll <strong>och</strong> synlighet. En mer preciserad metod är att utgå från<br />
innehållsligt preciserade språkhandlingar, såsom beröm, klander, löfte, hot,<br />
varning <strong>och</strong> erkännande. Detta kan dock göras mer eller mindre sofistikerat.<br />
Ett mer teoretiskt angreppssätt vore därför att ansluta sig till någon<br />
språkhandlingsteori, till exempel Bakhtins eller Searles. Relevant för muntlighet<br />
är Bakhtins förslag att skilja på primära <strong>och</strong> sekundära talgenrer, där primära är<br />
typiskt muntliga <strong>och</strong> sekundära typiskt skriftliga (Bakhtin 2002). Oavsett vilken<br />
typ det är frågan om är talgenrer enligt Bakhtin mycket dynamiska. Alla samtal<br />
är en dialogisk produkt av den talandes individuella stil i relation till övriga<br />
faktorer i samtalet, bland annat relation till övriga deltagare, situation, ämne,<br />
formell inramning <strong>och</strong> intertextuell struktur. Inte minst det sista bidrar till den<br />
dynamiska synen på tal. Alla yttranden refererar till eller är beroende av både<br />
andra tidigare yttranden i samtalet <strong>och</strong> till kunskap, texter <strong>och</strong> yttranden i<br />
samtalets omgivning. Synen på primära <strong>och</strong> sekundära genrer anknyter också till<br />
den ekologiska synen på språkbruk. Språkbruk <strong>och</strong> genrer är som sagt relaterade<br />
till varandra, men denna relation kan vara hierarkiskt uppbyggd eller vara<br />
statuspräglad. Ett exempel på hur Bakhtins teorier kan tillämpas ges i From<br />
2006, där talgenrer i en dansk såpopera analyseras.<br />
En annan som tidigt utvecklade teorier om språkhandlingar var Searle (1969<br />
<strong>och</strong> 1976). I Searle 1976 görs en preciserad indelning av språkhandlingar, eller<br />
talakter som det ibland översätts. En del av dessa kategorier är för dagens<br />
108