Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
skulle vara att eleven lär känna skolsköterskan och skolläkaren - men kan<br />
inte vara det huvudsakliga motivet.<br />
En hälsokontroll kan utmärkt kombineras med allmän hälsoupplysning och<br />
med medicinsk studie- och yrkesorientering. Men inte heller här kan detta<br />
vara det huvudsakliga motivet. Eleven förväntar sig att undersökningen i sig<br />
ska vara till nytta. Om det inte är så bygger aktiviteten på en falsk förespegling.<br />
Tillfälle för vårdgivare (läkare) att se normala barn<br />
Som motiv för hälsokontroller har man fört fram behovet för läkare och andra<br />
vårdgivare av att känna igen hur “normala“ barn och ungdomar ter sig.<br />
Syftet är lovvärt, om än något säreget. Behovet för läkare att se “normala“<br />
individer kan inte vara begränsat till barn och ungdom. En geriater, exempelvis,<br />
måste också i sin verksamhet ha behov av en “normal referens“ för åldrande.<br />
Ändå har detta argument för hälsokontroller av äldre inte förts fram.<br />
Om man trots allt genomför hälsokontroller med detta syfte borde aktiviteten<br />
rimligen betecknas som fortbildning av vårdpersonal.<br />
Sedan flera år sammanställs uppgifter om den vuxna befolkningens hälsa,<br />
både regionalt och nationellt (22). Dessa sammanställningar svarar mot ett<br />
centralt behov i folkhälsoarbetet. Rapporterna bygger på fortlöpande undersökningar<br />
bland vuxna. För barn och ungdom finns inga sådana system (23).<br />
Vid en första anblick förefaller skolhälsovårdens hälsokontroller kunna vara<br />
lämpade att ge sådan fortlöpande information om hälsoläget bland barn och<br />
ungdom.<br />
De undersökningsmoment, som kan användas, måste uppfylla vissa krav. De<br />
ska vara så väl standardiserade att landets skolsköterskor och skolläkare bedömer<br />
samma fråga på ett likartat sätt. Rutinmässigt insamlade uppgifter om<br />
längd, vikt, synskärpa och hörsel uppfyller sådana krav (24). Uppgifter om<br />
vanliga somatiska problem, som exempelvis allergier, huvudvärk och idrottsskador<br />
är dock så dåligt standardiserade, att den information som idag rutinmässigt<br />
samlas inte kan användas, vare sig nationellt eller på regional nivå<br />
(23). Problemen är ännu större när det gäller psykisk och social ohälsa.<br />
Kartläggning av hälsotillståndet bland barn och ungdom får därför väsentligen<br />
genomföras fristående från <strong>skolan</strong>s rutinkontroller. Tre vägar står till<br />
buds.<br />
* En enskild fråga kan belysas på nationell nivå, om väl standardiserad<br />
metodik finns tillgänglig. Skolhälsovårdens insats kan exempelvis vara<br />
begränsad till blodprovstagning medan själva testet görs på ett speci-<br />
14