Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Hälsoundersökningar i skolan.pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
En bra metod ska leda till att problemet upptäcks på alla de individer, som<br />
behöver behandling med korsett. Ett sådant metod har en hög sensitivitet för<br />
att påvisa scolios. Ett annat uttryck är att metoden ger få “falskt negativa“.<br />
Samtidigt är det viktigt att inte oroa ungdomar, som inte behöver någon behandling<br />
med korsett. De ska redan från början kunna frikännas som friska.<br />
Man talar om att metoden ska ha en hög specificitet, vilket är liktydigt med<br />
att programmet ger få “falskt positiva“.<br />
I praktiken lyckas man sällan att utforma metoder som både har hög sensitivitet<br />
och hög specificitet. I scoliosprogrammen är ofta sensitiviteten hög,<br />
dvs få behandlingskrävande fall missas. Däremot är specificiteten många<br />
gånger otillfredställande. Det är inte ovanligt att man vid kontroller påvisar<br />
scolios, som sedan kräver uppföljning, på 50 elever av 1 000. Korsettbehandling<br />
brukar dock bli aktuell endast för 3 på 1 000, dvs 47 elever på<br />
1 000 har oroats i onödan. Dilemmat är, att om ett program för scolios utformades<br />
med en högre specificitet, då skulle många behandlingskrävande fall<br />
missas, dvs sensitiviteten blev låg. Försöker man öka specificiteten minskar<br />
sensitiviteten och vice versa.<br />
Hälsokontroller som utgår från en helhetssyn<br />
Vid en hälsokontroll, som utgår från en helhetssyn, menar man att ohälsa<br />
inte går att reducera till ett specifikt fel i ett visst organ. Det är först när<br />
vårdgivaren ser individen som helhet som det blir möjligt att uttala sig om<br />
vad som eventuellt är fel och vad som går att göra. Det handlar därför inte<br />
om att påvisa vissa på förhand bestämda sjukdomar. Istället samlar läkaren<br />
eller sjuksköterskan in information om individen på bred bas, genom att ta<br />
del av journalhandlingar och genom att tala med eleven. Denna information<br />
kan sedan kompletteras med undersökningar (18, 19). Vårdgivaren gör en<br />
bedömning, som sedan kan leda fram till information, råd, behandling, remisser<br />
eller andra åtgärder. Inte heller åtgärderna följer ett på förhand givet<br />
mönster. De som förespråkar läkarmedverkan vid skolhälsovårdens<br />
hälsokontroller argumenterar inte sällan för en sådan helhetssyn (7, 11).<br />
Denna form av hälsokontroll är mycket lik en sjukvårdande konsultation.<br />
Skillnaden rör syftet med besöket. Vid en sjukvårdskonsultation har patienten<br />
definitionsmässigt ett problem. Vid en hälsokontroll däremot är det föreställningen<br />
om latenta problem som är drivkraften. Att överföra en metod,<br />
som används vid sjukvårdskonsultationer, till förebyggande hälsokontroller<br />
är dock problematiskt.<br />
Ett första problem gäller möjligheterna att praktiskt genomföra metoden. Vid<br />
detta arbetssätt ska en nära kommunikation etableras mellan vårdtagaren och<br />
12