Temporära ersättningar vid oral protetik - Aktuel Nordisk Odontologi
Temporära ersättningar vid oral protetik - Aktuel Nordisk Odontologi
Temporära ersättningar vid oral protetik - Aktuel Nordisk Odontologi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Temporära</strong> <strong>ersättningar</strong> <strong>vid</strong><br />
<strong>oral</strong> <strong>protetik</strong><br />
BO SUNDH<br />
<strong>Temporära</strong> kronor eller temporära broar är ett väsentligt begrepp<br />
inom den fasta <strong>protetik</strong>en. Ordet temporär betyder tillfällig eller<br />
övergående. I den senaste versionen av Glossary of Prosthodontic<br />
Terms (2005) definieras en temporär krona/bro (eng. interim prosthesis)<br />
som: “en fast eller avtagbar krona/bro framställd för att<br />
tillgodose estetik, stabilitet och/eller funktion under en begränsad<br />
tid efter vilken den skall ersättas av en permanent krona/bro”. Synonyma<br />
begrepp är provisorisk krona/bro eller provisorier.<br />
Även om en permanent konstruktion kan cementeras/bondas<br />
inom 1–2 veckor efter tändernas preparation så måste den temporära<br />
ersättningen uppfylla såväl patientens som tandläkarens<br />
berättigade krav på funktion, estetik, fonetik och komfort. Oförutsedda<br />
händelser som leveransförseningar från laboratoriet, försvunna<br />
eller defekta modeller som kräver förnyade avtryck, patientens<br />
resor eller sjukdom kan innebära att den temporära ersättningen<br />
måste användas under betydligt längre tid än planerat. Det är därför<br />
viktigt att en temporär krona eller bro inte görs i all hast utan att<br />
man lägger ned den tid och omtanke som krävs för en väl anpassad<br />
ersättning. En välgjord temporär ersättning ger dessutom patienten<br />
ett första intryck av hur den permanenta konstruktionen kommer<br />
att se ut och kännas. En komfortabel temporär ersättning kan förstärka<br />
patientens förtroende för sin tandläkare och underlätta dennas<br />
tillvänjning till den slutliga konstruktionen.<br />
Den här artikeln kommer att beröra varför man över huvud taget<br />
153
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
använder temporära <strong>ersättningar</strong>, liksom vilka krav man ställer på<br />
de material som används. Beskrivningar av olika material och metoder<br />
för framställning av dessa <strong>ersättningar</strong> kommer också att ges.<br />
Den temporära ersättningens uppgifter<br />
Den temporära ersättningen ska uppfylla ett antal krav som här<br />
specificeras i sex punkter.<br />
1. Skydd för pulpan<br />
Vid preparation av tanden till en dentinpelare skärs åtskilliga dentinkanaler<br />
av och blottläggs. Antalet avskurna dentinkanaler <strong>vid</strong><br />
emalj-dentingränsen uppgår till cirka 15 000/mm 2 . Mitt emellan<br />
emalj-dentingränsen och pulpaväggen är tätheten av dentinkanaler<br />
ungefär 40 000/mm 2 och precis intill pulpaväggen cirka 60 000/<br />
mm 2 . Vidare är ytan av de skurna dentinkanalerna <strong>vid</strong> emalj-dentingränsen<br />
endast omkring 1 % av den totala dentinytan, medan<br />
den är cirka 22 % i närheten av pulpan eftersom mineralisationsgraden<br />
i dentinkanalerna ökar med avståndet till pulpan (Fig. 1), (1).<br />
Fig. 1. Antal avskurna dentinkanaler <strong>vid</strong> olika avstånd från pulpan. Skillnaden<br />
i dentinkanalernas diameter nära pulpan och i periferin illustreras också.<br />
För mer information se texten. (Teckning: Percy Milleding).<br />
154
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
Detta innebär att ju närmare pulpan preparationen avslutas, desto<br />
större dentinkanalsyta exponeras med medföljande större risk för<br />
pulpaskada.<br />
Bortsett från den mekaniska och troliga värmeshock som pulpan<br />
utsätts för <strong>vid</strong> preparationen ökar risken för pulpaskada ytterligare<br />
om dentinytorna utsätts för fortsatt mekanisk, kemisk, termisk och<br />
mikrobiologisk belastning till följd av otillräckligt skydd i väntan på<br />
den slutliga ersättningen.<br />
En studie som följt utvecklingen av periapikala förändringar på<br />
kronförsedda, vitala tänder under 25 år, fann att 98 % av tänderna<br />
saknade tecken på pulpaskador efter 5 år. Efter 10 år var motsvarande<br />
siffra 92 %, efter 20 år 87 % och efter 25 år 83 % (2). I<br />
en litteraturöversikt som spände över de senaste 50 åren gällande<br />
komplikationer inom fast <strong>protetik</strong> uppgavs att 3 % av singelkronor<br />
hade behov av endodontisk behandling efter i genomsnitt 6<br />
år (3). Speciell uppmärksamhet ägnades den alltmer använda terapin<br />
med helkeramiska kronor. Man fann att 1 % av dessa behövde<br />
endodontisk behandling efter i genomsnitt 4 år. ytterligare en<br />
studie, en systematisk översiktsartikel gällande överlevnads- och<br />
komplikationsfrekvenser av fasta broar efter minst 5 år i funktion,<br />
visade att 8 % av stödtänderna hade förlorat sin vitalitet under observationstiden<br />
9–23 år. Risken för förlust av vitalitet i en stödtand<br />
inom 10 år beräknades till 10 % (4).<br />
2. Skydd för dentinpelaren<br />
En dåligt anpassad, temporär konstruktion där dentinet är exponerat<br />
eller som kan nås <strong>vid</strong> salivläckage kan orsaka ilningar, hypersensitivitet<br />
och annat obehag för patienten. Risken för karies<br />
är också uppenbar för den händelse att det dröjer oplanerat länge<br />
innan den slutliga konstruktionen är på plats.<br />
155
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
3. Skydd av marginala gingivan<br />
Vid preparationsarbete och friläggning inför avtryckstagning är det<br />
svårt att undvika ett visst trauma mot den gingivala vävnaden. En<br />
väl anpassad cervikal anslutning av den därefter framställda temporära<br />
kronan/bron kan underlätta den regeneration av marginala<br />
gingivan som skall ske och i viss mån “styra” läkningen av den gingivala<br />
konturen. Likaså kan en väl utformad pontic i en temporär<br />
bro fungera som en “läkningsmall” för att åstadkomma en optimal<br />
kontur där den permanenta ponticen skall ansluta mot den utläkta<br />
alveolen.<br />
Å andra sidan, överkonturerade, överextenderade och klumpiga<br />
provisorier kan bidra till ökad plackbildning och gingivit. <strong>Temporära</strong><br />
kronor med spalter eller underextenderade gränser kan<br />
initiera proliferationer och överväxt, vilket komplicerar <strong>vid</strong> provningar<br />
och slutlig cementering.<br />
4. Förhindra tandvandring horisontellt och vertikalt<br />
Så snart en approximal- eller antagonistkontakt har förlorats i samband<br />
med preparationen finns det risk för att tanden flyttar sig i någon<br />
riktning. Det är därför viktigt att med hjälp av den temporära<br />
konstruktionen återskapa dessa kontakter, oavsett om det gäller en<br />
singelkrona eller en bro. Det är lika viktigt att provisoriet anpassas<br />
optimalt i ocklusion och artikulation då en primär kontakt kan leda<br />
till att tanden förflyttar sig i någon riktning och när den slutliga<br />
konstruktionen provas så stämmer inte längre modellen med verkligheten.<br />
I brofall är det särskilt viktigt att man, efter att man tagit definitivavtrycket,<br />
splintar de ingående stödtänderna med hjälp av<br />
en temporär bro i stället för att förse stöden med enbart enstaka<br />
kronor. Detta för att förhindra att någon stödtand förflyttar sig i<br />
förhållande till de andra stöden, vilket ofta leder till att götet/bron<br />
inte passar. Götet/bron kanske gungar eller spänner och leder till<br />
att man måste separera någonstans och justera via lödavtryck.<br />
156
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
5. Upprätthålla tuggfunktion och betthöjd<br />
När det gäller större rehabiliteringar efter omfattande tandförluster<br />
skall patienten givetvis ha möjlighet att få en acceptabel tuggfunktion<br />
i väntan på den definitiva konstruktionen. Likaså kan det<br />
vara viktigt att återställa och utvärdera betthöjden med hjälp av en<br />
temporär bro, kanske av långtidstemporär typ, innan den slutliga<br />
konstruktionens utformning fastställs.<br />
6. Estetik<br />
De flesta patienter är idag noga med sitt utseende och det är inte<br />
bara i fronterna, som önskemål föreligger om tandfärgade provisorier,<br />
utan även i sidopartierna. Detta ställer extra stora krav på de<br />
tandfärgade materialen att motstå de höga tuggkrafterna i molar-<br />
och premolarområdena.<br />
Önskvärda materialegenskaper<br />
För att kunna välja lämpligt material i det stora utbud, som finns<br />
på marknaden har man att bedöma om dessa uppfyller följande<br />
materialegenskaper så optimalt som möjligt.<br />
Biokompatibilitet. Materialet får inte irritera pulpa eller övriga vävnader<br />
i munhålan eller vara allergiframkallande. Frekvent användning<br />
av självpolymeriserande akryler och kompositer kan framkalla<br />
allergier, kanske inte så mycket hos patienten som hos klinikpersonalen<br />
(5). Materialet får heller inte utveckla hög värme i samband<br />
med stelningsprocessen, vilket <strong>vid</strong> direkt teknik kan skada pulpan.<br />
Hållfasthet. Materialet måste ha tillräcklig styrka för att motstå<br />
normala tuggkrafter.<br />
Cervikal anslutning. En bullig/överextenderad marginal anslutning<br />
är en risk för plackansamling och därmed för utveckling av<br />
gingivit/karies. Materialet skall därför vara tillräckligt starkt men<br />
157
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
inte för sprött, så att det tillåter en tunn anslutning <strong>vid</strong> preparationsgränsen.<br />
Hanterbarhet. Vid direkt teknik får färdigställandet inte ta alltför<br />
lång tid. Det måste vara lätt att slipa, putsa och polera.<br />
Låg värmeledningsförmåga. Den nypreparerade tandens pulpa<br />
är känslig för temperaturförändringar och materialet får inte leda<br />
värme eller kyla från mat eller dryck.<br />
Estetik. Den temporära kronan/bron skall kunna erbjuda ett acceptabelt<br />
kosmetiskt resultat, speciellt i frontområden.<br />
Material och metoder för framställning<br />
av temporära <strong>ersättningar</strong><br />
Det finns i huvudsak två olika vägar till en temporär konstruktion.<br />
Antingen görs ersättningen direkt av tandläkaren <strong>vid</strong> stolen<br />
(chair-side) i samband med preparation och eventuellt definitivavtryck,<br />
eller också kan man låta sin tandtekniker framställa den.<br />
Det senare sker då indirekt, via avtryck/modell eller med CAD/<br />
CAM-teknik. En sammanställning av tekniker och material presenteras<br />
nedan, först de tandläkaren använder sedan de som används<br />
av tandteknikern.<br />
1. Tandläkarframställda (chairside)<br />
Här kan tandläkaren välja mellan att använda prefabricerade material<br />
eller att utforma sin temporära krona/bro helt indi<strong>vid</strong>uellt.<br />
I. Prefabricerade material:<br />
• Metallhättor (Fig. 2)<br />
• Polykarbonatkronor (Directa) (Fig. 3)<br />
• Celluloidkronor (Frasaco) (Fig. 4)<br />
• Semihärdade kompositkronor (Protemp Crown) (Fig.<br />
5)<br />
158
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
De tre första prefabricerade materialen förekommer fortfarande<br />
i de flesta kliniker (Fig. 2–4). Även metallhättorna, speciellt de<br />
anatomiskt utformade rostfria så kallade ION-kronorna, föredras<br />
Fig. 2. Metallhättor. (a) Tennhätta<br />
(Lindblomshätta). (b) Hätta i rostfritt stål (ION). (c) Aluminiumhätta.<br />
(Bilder: Författaren).<br />
a b c<br />
Fig. 3. Polykarbonatkronor (Directakronor). (a) Utvald storlek provas. (b)<br />
Cervikal periferin justeras. (c) Efter cementering innan avlägsnande av överskott.<br />
(Bilder: Författaren).<br />
a b c<br />
d e f<br />
Fig. 4. Celluloidkronor (Frasaco kronformar). (a) Val av storlek. (b) Justering<br />
passform. (c) Kronformen fylls och (d) sätts på plats. (e) Tillslipning efter<br />
härdning. (f) Cementerad. (Bilder: Författaren).<br />
159
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
av vissa tandläkare i molarområden när det gäller en längre tids<br />
användning, då risken för att en akrylkrona skall deformeras/<br />
frakturera/lossna bedöms som stor. Vad gäller polykarbonatoch<br />
celluloidkronorna så är det<br />
a<br />
förstås lätt att trimma dessa<br />
med hjälp av polymermaterial<br />
och blandningspistol, men de<br />
kräver en viss inledande tillpassning<br />
innan så kan ske.<br />
b c<br />
d e<br />
f g<br />
Fig. 5. Semihärdad kompositkrona. (a) Val av storlek efter mätning av (b)<br />
luckans bredd. (c) Anpassas grovt. (d) Trimmas och punsas till optimal passform.<br />
(e) Ljushärdning. (f) Finishering. (g) Cementerad. (Bilder: Författaren).<br />
160
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
En innovation under senare år är den semihärdade kompositkronan<br />
(Protemp Crown). Den anatomiskt formade kronan<br />
in ne håller dimetakrylat och med filler i form av silaniserat zirkonia<br />
och kisel för att förstärka motståndskraften <strong>vid</strong> tuggning.<br />
I produkten ingår också ett fotoinitieringssystem. Finns i olika<br />
storlekar för molarer, premolarer, kaniner samt numera även för<br />
incisiver. Kronan är i utgångsläget formbar och anpassas/kontureras<br />
mot tanden, varefter den ljushärdas färdig och cementeras<br />
(Fig. 5).<br />
II. Indi<strong>vid</strong>uellt framställda:<br />
Den här metoden har under senare år blivit alltmer förhärskande<br />
allteftersom de självhärdande kompositmaterialen utvecklats<br />
i fråga om kemisk sammansättning, materialegenskaper, distributionssätt,<br />
och utbudet av färgvariationer. Man använder idag<br />
inte längre de traditionella kallakrylaten typ poly-metylmetakrylat<br />
(PMMA). De mest använda idag är de så kallade bis-akrylaten,<br />
alternativt ljushärdande kompositmaterial. Bis-akrylaten<br />
är enkla att hantera genom att de levereras i en dubbelampull,<br />
som placeras i en blandningspistol försedd med en blandningskanyl.<br />
Dessa nyare material har betydligt bättre biologiska och<br />
mekaniska egenskaper och även färgstabilitet. De har dessutom<br />
en signifikant lägre värmeutveckling <strong>vid</strong> härdning (6).<br />
Singelkrona<br />
Det klassiska sättet att framställa denna typ av temporär krona<br />
är att innan preparationsarbetet påbörjas ta ett alginat- eller<br />
puttyavtryck av det planerade tandsegmentet. Om avsedd tand<br />
har en bristfällig anatomi på grund av till exempel kuspfraktur<br />
eller på annat sätt är skadad kan man först återställa anatomin<br />
med något lämpligt material. Detta “föravtryck” läggs åt sidan<br />
tills preparationsarbetet är avslutat och det definitiva avtrycket<br />
för kronframställningen har tagits. Utrymmet för de preparerade<br />
tänderna i “föravtrycket” fylls med något bis-akrylmaterial via<br />
161
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
en blandningspistol och återplaceras över tandraden. Efter härdning<br />
avlägsnas avtrycket och den härdade kronan/bron tillslipas<br />
och cementeras med något temporärt cement. Exempel på denna<br />
metod, där en temporär krona framställs ses i Fig. 6.<br />
a b<br />
c d<br />
e f<br />
g h<br />
Fig. 6. Indi<strong>vid</strong>uellt framställd temporär krona. (a) Frakturerad tand 44. (b)<br />
Justerad till normalanatomi med hårdvax. (c) Alginatavtryck. (d) Kontroll av<br />
avtryck. (e) Tanden färdigpreparerad. (f,g) Avtrycket fylls med bisakryl-material<br />
via blandningsspets och sätts på plats. (h) Cementering efter härdning och<br />
finishering. (Bilder: Författaren).<br />
162
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
Temporär bro (4)<br />
Framställning av en temporär bro visas i Fig. 7. Brostöden är karierade.<br />
Ny bro skall göras efter ny pelare 23 samt rotbehandling<br />
på tekniska indikationer 22 och pelare även där, så småningom.<br />
a b<br />
c d<br />
e f<br />
Fig. 7. Indi<strong>vid</strong>uellt framställd temporär bro. (a) MK-bro 22–24. Brostöden 22,<br />
23 är karierade, 24 är ett extensionsled. Alginatavtryck för temporär bro taget.<br />
(b) Bron slitsad och avlägsnad. (c) Kort klinisk krona 22, tand 23 tidigare<br />
rotbehandlad, nu rotrymd och ett prefabricerat rotstift placeras för förstärkt<br />
retention. (d) Avtrycket med färdighärdat akrylmaterial och inkorporerat<br />
rotstift lyfts ut. (e) Efter finishering. (f) <strong>Temporära</strong> bron cementerad. (Bilder:<br />
Percy Milleding).<br />
163
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
I samtliga indi<strong>vid</strong>uella fall beskrivna ovan har man som “föravtryck”<br />
eller mall använt alginat eller A-silikon. Många kliniker<br />
har idag utrustning för att framställa egna gelskedar och samma<br />
utrustning kan användas för att pressa något styvare akrylplattor.<br />
I ett sådant fall är ett alternativ att använda en tidigare<br />
framställd studiemodell och pressa en dylik akrylplatta över,<br />
eventuellt efter justering av anatomin av tänderna i det aktuella<br />
området.<br />
En tredje variant är att direkt i munnen, innan preparation,<br />
framställa en mall med hjälp av prefabricerade termoplastiska<br />
akrylplattor (Luxaform). En sådan värms i varmt vatten till gelkonsistens<br />
och formas över aktuell tandgrupp, varefter den stelnar<br />
på ett par minuter.<br />
Fördelen med dessa akrylformar är att de kan sparas och användas<br />
upprepade gånger på samma patient, eftersom en av de<br />
vanligaste komplikationerna under kron/bro-framställning är att<br />
de temporära konstruktionerna frakturerar eller lossnar och förloras.<br />
2. Tandteknikerframställda temporära <strong>ersättningar</strong><br />
Många tandläkare föredrar att låta sin tandtekniker framställa de<br />
temporära konstruktionerna. Nackdelen är förstås att det är en indirekt<br />
teknik som kräver avtryck, modellframställning och ett extra<br />
besök för utlämning, så<strong>vid</strong>a inte teknikern finns på eller i anslutning<br />
till kliniken. Och om så inte är fallet måste tandläkaren ändå<br />
göra någon form av provisorium i avvaktan på den beställda konstruktionen.<br />
Några typfall beskrivs nedan.<br />
Konventionell polymerbro<br />
Tandtekniska laboratorier använder i allmänhet fortfarande i<br />
huvudsak de traditionella pulver-/vätske-baserade polymererna<br />
som polymetylmetakrylat (PMMA) eller polyetylmetakrylat<br />
(PEMA). Det normala är att man vaxar upp ersättningen på en<br />
gipsmodell, gör en förgjutning i någon typ av putty-massa och<br />
164
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
avlägsnar vaxet innan modellen återplaceras i den med akrylat<br />
fyllda förgjutningen. Därefter värmebehandlas det hela med lite<br />
olika metoder beroende på vilken teknik det enskilda tandtekniska<br />
laboratoriet använder.<br />
Fiberförstärkt polymerbro<br />
Ersättningar framställda enligt ovan har sämre mekaniska<br />
egenskaper än de modernare bisakryl-resiner som oftast används<br />
av tandläkare chair-side (7). Frakturer förekommer ofta,<br />
särskilt om bron omfattar ett stort antal tänder eller har ett långt<br />
brospann mellan stöden. Många olika metoder har förslagits för<br />
att förstärka konstruktionerna, till exempel metalltråd av olika<br />
material, tråd i glasfiber, kolfiber, polyetylen eller nanofillers.<br />
Resultaten varierar, men några in vitro-försök visar på signifikanta<br />
förbättringar (8,9).<br />
Metallförstärkt polymerbro<br />
I fall där man förväntar sig att den temporära ersättningen<br />
skall fungera under lång tid bör man kanske förstärka sin konstruktion<br />
med någon form av metallskelett i exempelvis kobolt-krom<br />
eller annan lämplig legering. Speciellt viktigt med<br />
hållfastheten är det om det gäller hela käkar, om ersättningen<br />
skall fungera över flera månader, om det gäller att utvärdera<br />
en omfattande förändring i den vertikala dimensionen eller om<br />
patienten har uttalad bruxism.<br />
CAD/CAM-framställda temporära <strong>ersättningar</strong><br />
Avslutningsvis några ord om den digitala utvecklingen av<br />
datorbaserad design- och framställnings-teknik inom odontologin<br />
(CAD/CAM), som också visar tillämpningar vad gäller temporära<br />
<strong>ersättningar</strong>. Många tandläkare har idag utrustning för<br />
att ta digitala avtryck i sin praktik. De vanligaste systemen är<br />
Cerec ® AC, Lava C.O.S. eller iTero. Tandläkaren skickar sitt<br />
digitala avtryck till ett laboratorium, som i datorn designar en<br />
krona eller bro på den insända filen. Denna fil styr sedan en<br />
165
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
maskin som ur ett block av exempelvis zirkonia fräser fram en<br />
kärna till en helkeramisk krona.<br />
På senare tid har två block av höggradigt korsbundet polymermaterial,<br />
som kan användas för temporära konstruktioner<br />
introducerats på marknaden. Dessa är Vita CAD-Temp ® (Vident)<br />
och Telio ® (Ivoclar). Blocken är upp till 5 cm stora och tillåter<br />
framställning av en mindre bro. Huru<strong>vid</strong>a metoden används i<br />
någon större omfattning är okänt. Tillfrågade laboratorier i Västsverige<br />
svarar att endast någon enstaka bro framställts, mest för<br />
att bekanta sig med tekniken.<br />
Metoden kan möjligen få ett större genomslag den dag då<br />
tandläkare även har CAM-utrustning på kliniken, och själva kan<br />
designa och fräsa chair-side.<br />
LITTERATUR<br />
1. Fosse G, Saele PK, Eide R. Numerical density and distributional pattern<br />
of dentin tubules. Acta Odontol Scand 1992;50:201-10.<br />
2. Valderhaug J, Jokstad A, Ambjornsen E, Norheim Pw. Assessment of<br />
the periapical and clinical status of crowned teeth over 25 years. J Dent<br />
1997;25:97-105.<br />
3. Goodacre CJ, Bernal D, Rungcharassaeng K, Kan JyK. Clinical complications<br />
in fixed prosthodontics. J Prosthet Dent 2003;90:31-41.<br />
4. Tan K, Pjetursson BE, Lang NP, Chang ESy. A systematic review of the<br />
survival and complication rates of fixed partial dentures (FPDs) after an<br />
observation period of at least 5 years. III. Conventional FPDs. Clin Oral<br />
Impl Res 15, 2004;654-66.<br />
5. Gjerdet NR, Bergman M, Hensten-Pettersen A. Adverse reactions<br />
to dental materials - are patients or professionals at greatest risk?<br />
Tandläkartidningen 1999;91:29-35.<br />
6. Michalakis K, Pissiotis A, Hirayama H, Kang K, Kafantaris N.<br />
Compari son of temperature increase in the pulp chamber during the<br />
polymeri zation of materials used for direct fabrication of provisional<br />
restorations. J Prosthet Dent 2006;96:418-23.<br />
166
TEMPORÄRA ERSÄTTNINGAR VID ORAL PROTETIK<br />
7. Geerts G, Overturf JH, Oberholzer T. The effect of different reinforcements<br />
on the fracture toughness of materials for interim restoration. J<br />
Prosthet Dent 2008;99:461-7<br />
8. yilmaz C, Korkmaz T. The reinforcement effect of nano and microfillers<br />
on fracture toughness of two provisional resin materials. Materials and<br />
Design 2007;28:2063-70.<br />
9. Hamza TA, Rosenstiel SF, Elhosary MM, Ibraheem RM. The effect of<br />
fiber reinforcement on the fracture toughness and flexural strength of<br />
provisional restorative resins J Prosthet Dent 2004;91:258-64.<br />
10. Fasbinder DJ. Chairside CAD/CAM: an overview of restorative material<br />
options. Compend Contin Educ Dent. 2012;33:50,52-8.