Om sjukfrånvaro och rehabilitering - en ... - Arbetsgivarverket
Om sjukfrånvaro och rehabilitering - en ... - Arbetsgivarverket
Om sjukfrånvaro och rehabilitering - en ... - Arbetsgivarverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Om</strong> <strong>sjukfrånvaro</strong> <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
<strong>Om</strong> <strong>sjukfrånvaro</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
– <strong>en</strong> vägledning för statliga arbetsgivare<br />
¢
341 376<br />
Utgiv<strong>en</strong> av <strong>Arbetsgivarverket</strong> 2011<br />
Produktion: <strong>Arbetsgivarverket</strong><br />
Grafisk form: <strong>Arbetsgivarverket</strong><br />
Original: TMG Stockholm
<strong>Om</strong> <strong>sjukfrånvaro</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
– <strong>en</strong> vägledning för statliga arbetsgivare
2 |<br />
Förkortningar<br />
Affärsverksavtal (AVA)<br />
Affärsverksavtal – tillsvidare (AVA-T)<br />
Allmänt löne- <strong>och</strong> förmånsavtal (ALFA)<br />
Allmänt löne- <strong>och</strong> förmånsavtal – tillsvidare (ALFA-T)<br />
Arbetarskyddsstyrels<strong>en</strong>s författningssamling (AFS)<br />
Arbetsdomstol<strong>en</strong> (AD)<br />
Arbetsmiljölag<strong>en</strong> (1977:1160) (AML)<br />
Avtal om ersättning vid personskada 2006:1 (PSA)<br />
Avtal om utlandskontrakt <strong>och</strong> riktlinjer för anställningsvillkor (URA)<br />
Departem<strong>en</strong>tsserie (Ds)<br />
Försäkringskassans föreskrifter (FKFS)<br />
Hälso- <strong>och</strong> sjukvårdslag (1982:763) (HSL)<br />
Lag (1962:381) om allmän försäkring (AFL)<br />
Lag (1982:80) om anställningsskydd (LAS)<br />
Lag (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF)<br />
Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL)<br />
Lag (1994:260) om off<strong>en</strong>tlig anställning (LOA)<br />
Lag (1974:371) om rättegång i arbetstvister (LRA)<br />
Lag (1991:1047) om sjuklön (SjLL)<br />
Riksförsäkringsverkets allmänna råd (RAR)<br />
Off<strong>en</strong>tlighets- <strong>och</strong> sekretesslag (2009:400) (OSL)<br />
Sjukp<strong>en</strong>ninggrundande inkomst (SGI)<br />
Smittskyddslag<strong>en</strong> (2004:168) (SmittskL)<br />
Socialförsäkringsbalk (2010:110) (SFB)<br />
Socialförsäkringslag (1999:799) (SofL)
Innehåll<br />
Förkortningar 2<br />
Inledning 7<br />
1 Sjuklöneperiod 9<br />
1.1 Sjuklön <strong>en</strong>ligt lag 9<br />
1.1.2 Tvingande regler 10<br />
1.1.3 Nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom 10<br />
1.1.4 Sjukdomsbegreppet 10<br />
1.1.5 Behandling i förebyggande syfte 11<br />
1.2 Kvalifikationsregler 11<br />
1.2.1 Återanställd hos samma arbetsgivare 12<br />
1.3 Sjuklöneperiod <strong>och</strong> sjukperiod 13<br />
1.3.1 Flera arbetsgivare 14<br />
1.3.2 Anställning<strong>en</strong> upphör 14<br />
1.4 Återinsjuknanderegel 15<br />
1.4.1 Återinsjuknande på <strong>en</strong> arbetsfri dag 15<br />
1.5 Allmänt högriskskydd 16<br />
1.6 Särskilt högriskskydd 17<br />
1.6.1 Ansökan <strong>och</strong> beslut 17<br />
1.6.2 Ett större antal sjukperioder 17<br />
1.6.3 Risk för <strong>en</strong> eller flera längre sjukperioder 18<br />
1.6.4 Organdonation 18<br />
1.6.5 Ersättning till arbetsgivar<strong>en</strong> 18<br />
1.7 Sjukanmälan <strong>en</strong>ligt SjLL <strong>och</strong> ALFA/AVA 19<br />
1.7.1 Försäkran för sjuklön 19<br />
1.8 Läkarintyg <strong>och</strong> läkarintygsföreläggande 20<br />
1.8.1 Läkarintyg vid återinsjuknande 20<br />
1.8.2 Intyg tidigare än åttonde dag<strong>en</strong> 20<br />
1.8.3 Kollektivavtalade regler om läkarintygsföreläggande 21<br />
1.8.4 Krav på läkarintyg från anvisad läkare 22<br />
1.9 Anmälnings- <strong>och</strong> upplysningsskyldighet för arbetsgivar<strong>en</strong> 22<br />
1.10 Reseersättning som ett alternativ till sjuklön <strong>och</strong> sjukp<strong>en</strong>ning 23<br />
1.11 Begränsningar i rätt<strong>en</strong> till sjuklön 24<br />
1.12 Tystnadsplikt <strong>och</strong> sekretess 25<br />
1.13 Tvister <strong>och</strong> sjuklönegaranti 25<br />
|<br />
3
4 |<br />
1.13.1 Sjuklönegaranti 25<br />
1.14 Sjuklön<strong>en</strong>s storlek 26<br />
1.14.1 Kar<strong>en</strong>sdag 26<br />
1.14.2 Sjuklön<strong>en</strong> under dag 2-14 26<br />
1.14.3 Beräkningsunderlag 27<br />
1.14.4 Kollektivavtal 27<br />
1.15 Sjuklön <strong>en</strong>ligt avtal 27<br />
1.15.1 Beräkning av sjukavdrag 28<br />
1.15.2 Löneunderlag för beräkning av sjukavdrag 29<br />
1.15.3 Månadslönebegreppet 29<br />
1.15.4 Sjukavdraget under sjuklöneperiod<strong>en</strong> 29<br />
1.15.5 Sjuk del av dag 29<br />
2 Ersättning efter sjuklöneperiod 31<br />
2.1 Rehabiliteringskedjan 31<br />
2.2 Sammanslagning av sjukperioder 31<br />
2.3 Försäkringsmedicinskt beslutsstöd 32<br />
2.4 Sjukfall från <strong>och</strong> med dag 15 till <strong>och</strong> med dag 90 33<br />
2.4.1 Minskningsregeln 33<br />
2.4.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag - sjukp<strong>en</strong>ninggrundande inkomst (SGI) 34<br />
2.4.3 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal 35<br />
2.5 Sjukfall från <strong>och</strong> med dag 91 till <strong>och</strong> med dag 365 37<br />
2.5.1 Kontakt med Arbetsförmedling<strong>en</strong> 37<br />
2.5.2 Ledighetslag vid sjukdom 37<br />
2.5.3 Försäkringskassans handläggning under dag 181-365 38<br />
2.5.4 Arbetslöshetsersättning vid tjänstledighet 39<br />
2.5.5 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag 40<br />
2.5.6 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal 40<br />
2.6 Ettårsgräns för sjukp<strong>en</strong>ning 40<br />
2.6.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag efter dag 365 41<br />
2.6.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt avtal efter dag 365 42<br />
2.6.3 Introduktionsprogram hos Arbetsförmedling<strong>en</strong> 42<br />
2.6.4 Ersättning efter dag 914 – fler dagar med<br />
sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå 43<br />
2.7 Sjukersättning 44<br />
2.7.1 Arbeta med sjukersättning – steglös avräkning 44<br />
2.7.2 Rätt<strong>en</strong> att avsluta anställning vid hel sjukersättning 45
3 Sjukfrånvaro under ledighet m.m. 46<br />
3.1 Sjukfrånvaro under tjänsteresa 46<br />
3.2 Sjukfrånvaro under utlandsstationering 46<br />
3.3 Sjukfrånvaro <strong>och</strong> sjuklön under semester 46<br />
3.4 Arbetstagar<strong>en</strong> blir sjuk utomlands eller reser utomlands<br />
under sjukdom 47<br />
3.4.1 Sjukp<strong>en</strong>ning under semester 47<br />
3.4.2 Sjuk under ledighet utan lön 48<br />
3.5 Sjuk under arbetskonflikt 49<br />
3.6 Sjuk under föräldra- eller graviditetsledighet 49<br />
4 Rehabilitering 51<br />
4.1 Arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sansvar 51<br />
4.2 Arbetsmiljölag<strong>en</strong> 52<br />
4.3 Sjukförsäkringsbalk<strong>en</strong> (SFB) 53<br />
4.3.1 Anpassning 53<br />
4.3.2 Arbetsträning 54<br />
4.3.3 Utbildning 54<br />
4.4 Uppsägning på grund av sjukdom – AD:s praxis 54<br />
4.4.1 Arbetstagar<strong>en</strong>s medverkan 55<br />
4.4.2 AD om arbetsförmåga 56<br />
4.4.3 AD om arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder 56<br />
4.4.4 AD om arbetsträning 56<br />
4.4.5 AD om anpassning, omorganisation <strong>och</strong><br />
omfördelning av arbetsuppgifter 57<br />
4.4.6 <strong>Om</strong>placeringsutredning <strong>en</strong>ligt LAS 58<br />
4.4.7 Slutsatser av AD:s praxis 59<br />
4.5 Försäkringskassans samordningsansvar 61<br />
4.5.1 Försäkringskassan klarlägger <strong>och</strong> samordnar 61<br />
4.5.2 Arbetsgivarutlåtande 61<br />
4.5.3 Finansiering 62<br />
4.5.4 Avstämningsmöte 63<br />
4.5.5 Rätt till <strong>rehabilitering</strong>sersättning vid arbetslivsinriktad<br />
<strong>rehabilitering</strong> 64<br />
4.5.6 Förebyggande <strong>rehabilitering</strong> 65<br />
4.5.7 Arbetstagar<strong>en</strong>s skyldighet att medverka<br />
i Försäkringskassans utredning 65<br />
4.5.8 <strong>Om</strong>placeringsbegreppet <strong>en</strong>ligt SFB 66<br />
|<br />
5
6 |<br />
5 Förebyggande sjukp<strong>en</strong>ning 67<br />
5.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag 67<br />
5.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal 67<br />
5.2.1 Sjukavdrag vid förebyggande behandling<br />
<strong>en</strong>ligt kollektivavtal 68<br />
6 Smittbärare 69<br />
6.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag 69<br />
6.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal 70<br />
7 Arbetsskada 71<br />
7.1 Anmälan om arbetsskada 71<br />
7.1.1 Hur anmälan görs 72<br />
7.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag 72<br />
7.3 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal 73<br />
8 Sjukvårdsförmåner 74<br />
8.1 Ledighet vid läkarbesök 74<br />
8.2 Ersättning för sjukvårdskostnader 74<br />
8.2.1 Läkarvård, tandvård <strong>och</strong> psykologbehandling 75<br />
8.2.2 Sjukgymnastik 76<br />
8.2.3 Sjukhusvård 76<br />
8.2.4 Läkemedel 76<br />
8.2.5 Sjukvård under tjänstgöring utomlands 76<br />
8.3 Arbetsgivarbeslut om ersättning vid annan typ av vård 76<br />
8.4 Lokalt avtal 77<br />
8.5 Beskattning av sjukvårdsförmåner 77
Inledning<br />
D<strong>en</strong> här skrift<strong>en</strong> är tänkt att vara ett hjälpmedel <strong>och</strong> <strong>en</strong> vägledning<br />
för statliga arbetsgivare som tillämpar de allmänna löne- <strong>och</strong> förmånsavtal<strong>en</strong><br />
(ALFA <strong>och</strong> ALFA-T) respektive affärsverksavtal<strong>en</strong><br />
(AVA <strong>och</strong> AVA-T) när det handlar om frågor som rör <strong>sjukfrånvaro</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>. Skrift<strong>en</strong> tar bland annat upp regler kring sjuk-<br />
<strong>och</strong> sjuklöneperioder, ersättning vid <strong>sjukfrånvaro</strong> <strong>och</strong> frågor om<br />
<strong>sjukfrånvaro</strong> under ledighet. I avsnittet som handlar om vilk<strong>en</strong><br />
ersättning <strong>en</strong> anställd får under sin <strong>sjukfrånvaro</strong> beskrivs <strong>rehabilitering</strong>skedjan,<br />
som är Försäkringskassans metod när de bedömer<br />
rätt<strong>en</strong> till ersättning. Avsnittet därefter behandlar <strong>rehabilitering</strong>såtgärder,<br />
ansvarsfördelning under <strong>rehabilitering</strong>sprocess<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> på vilket sätt Försäkringskassans regler påverkar arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
arbetsrättsliga <strong>rehabilitering</strong>sansvar. Slutlig<strong>en</strong> behandlar<br />
skrift<strong>en</strong> också översiktligt smittbärarp<strong>en</strong>ning, arbetsskada <strong>och</strong><br />
sjukvårdsförmåner.<br />
Rätt<strong>en</strong> till ersättning vid sjukdom regleras dels i lagar, dels i<br />
kollektivavtal. Lagreglerna finns främst i lag<strong>en</strong> (1991:1047) om<br />
sjuklön (SjLL) <strong>och</strong> i socialförsäkringsbalk<strong>en</strong> (2010:110) (SFB).<br />
Reglerna om kollektivavtalad lön under <strong>sjukfrånvaro</strong> för statligt<br />
anställda finns i de allmänna löne- <strong>och</strong> förmånsavtal<strong>en</strong> (ALFA<br />
<strong>och</strong> ALFA-T) <strong>och</strong> i affärsverksavtal<strong>en</strong> (AVA <strong>och</strong> AVA-T). G<strong>en</strong>om<br />
ramavtal om löner med mera för arbetstagare inom det statliga<br />
avtalsområdet (RALS 2010-T) har <strong>Arbetsgivarverket</strong> <strong>och</strong> Saco-S<br />
slutit bland annat allmänt löne- <strong>och</strong> förmånsavtal (ALFA-T) samt<br />
affärsverksavtal (AVA-T). <strong>Arbetsgivarverket</strong> har på motsvarande<br />
sätt med SEKO <strong>och</strong> OFR/S,P,O g<strong>en</strong>om ramavtal om löner med<br />
mera (RALS 2010-2012) träffat allmänt löne- <strong>och</strong> förmånsavtal<br />
(ALFA) respektive affärsverksavtal (AVA). Dessa avtal gäller från<br />
<strong>och</strong> med 1 oktober 2010.<br />
I skrift<strong>en</strong>s fortsatta text kommer ALFA-T <strong>och</strong> AVA-T inbegripas<br />
när kollektivavtal omnämns ALFA <strong>och</strong> AVA. För de fall att det<br />
föreligger skillnader respektive avtal emellan kommer det att<br />
särskilt påpekas.<br />
Observera att det kan finnas lokala avtal som innehåller avvikelser<br />
från dessa c<strong>en</strong>trala avtal.<br />
INLEDNING |<br />
7
8 | INLEDNING<br />
Socialförsäkringsbalk ersätter tidigare lagstiftning<br />
inom socialförsäkring<strong>en</strong><br />
Reglerna om sjukp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong> finns från <strong>och</strong> med<br />
2011 i socialförsäkringsbalk<strong>en</strong>. Lag<strong>en</strong> ersätter ett trettiotal av tidigare<br />
gällande socialförsäkringsförfattningar. Tillämpningsområdet<br />
omfattar i princip samtliga socialförsäkringsförmåner som<br />
administreras av Försäkringskassan, P<strong>en</strong>sionsmyndighet<strong>en</strong> <strong>och</strong><br />
Skattemyndighet<strong>en</strong>.<br />
Bestämmelserna om de olika socialförsäkringsförmånerna är i<br />
stort sett ordnade efter behovssituationer i <strong>en</strong> individs livscykel.<br />
Socialförsäkringsbalk<strong>en</strong> innehåller i princip inga materiella förändringar,<br />
med andra ord innebär införandet av balk<strong>en</strong> inte att<br />
regler ändrats i sak.<br />
För sjukp<strong>en</strong>ning innebär socialförsäkringsbalk<strong>en</strong> att ett flertal<br />
begrepp ändras, se tabell<strong>en</strong> nedan.<br />
Ersättningsbegrepp till <strong>och</strong> med 2010 Ersättningsbegrepp från 2011<br />
Sjukp<strong>en</strong>ning under första året<br />
Sjukp<strong>en</strong>ning på normalnivå<br />
(80 % av SGI)<br />
Förlängd sjukp<strong>en</strong>ning<br />
Sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå<br />
(75 % av SGI)<br />
Fortsatt sjukp<strong>en</strong>ning<br />
Fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
normalnivå<br />
Förlängd sjukp<strong>en</strong>ning på grund av<br />
arbetsskada<br />
Förlängd sjukp<strong>en</strong>ning i vissa fall<br />
Fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
fortsättningsnivå<br />
Havandeskapsp<strong>en</strong>ning Graviditetsp<strong>en</strong>ning
1<br />
Sjuklöneperiod<br />
Under sjuklöneperiod<strong>en</strong> regleras villkor<strong>en</strong> <strong>och</strong> ersättningsnivåerna<br />
för att få sjuklön av bestämmelserna i lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL)<br />
<strong>och</strong> g<strong>en</strong>om reglerna i ALFA respektive AVA om löneavdrag. Därefter<br />
är det Försäkringskassan som bedömer om arbetstagar<strong>en</strong> har<br />
rätt till ersättning, se avsnitt 2 Ersättning efter sjuklöneperiod.<br />
1.1 Sjuklön <strong>en</strong>ligt lag<br />
1, 2 <strong>och</strong> 4 §§ SjLL<br />
25-28 kap SFB<br />
Proposition 1990/91:181 om sjuklön, m.m.<br />
6 kap ALFA<br />
12 § AVA<br />
RAR 1998:3<br />
Lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL) gäller sedan d<strong>en</strong> 1 januari 1992. Syftet<br />
med lag<strong>en</strong> är bland annat att öka arbetsgivar<strong>en</strong>s ansvar för de<br />
anställdas arbetsmiljö <strong>och</strong> hälsa samt tillförsäkra de anställda <strong>en</strong><br />
adekvat komp<strong>en</strong>sation för inkomstförluster på grund av sjukdom.<br />
Enligt lag<strong>en</strong> har <strong>en</strong> anställd rätt att under de första 14 dagarna<br />
i sjukperiod<strong>en</strong> behålla <strong>en</strong> viss del av d<strong>en</strong> lön <strong>och</strong> andra anställningsförmåner<br />
som d<strong>en</strong> anställde skulle ha fått om han eller hon<br />
arbetat. För d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> i sjuklöneperiod<strong>en</strong> betalas ing<strong>en</strong><br />
ersättning (kar<strong>en</strong>sdag). För återstå<strong>en</strong>de dagar i period<strong>en</strong> har d<strong>en</strong><br />
anställde rätt att behålla 80 proc<strong>en</strong>t av lön<strong>en</strong> <strong>och</strong> andra anställningsförmåner.<br />
Lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL) gäller d<strong>en</strong> som är arbetstagare. Uppdragstagare<br />
<strong>och</strong> eg<strong>en</strong>företagare omfattas inte av sjuklönereglerna.<br />
För dessa grupper gäller istället regler i socialförsäkringsbalk<strong>en</strong><br />
(SFB). Vark<strong>en</strong> SjLL eller SFB innehåller någon definition av begrepp<strong>en</strong><br />
arbetsgivare <strong>och</strong> arbetstagare. <strong>Om</strong> det skulle uppkomma<br />
<strong>en</strong> tvist i frågan så får d<strong>en</strong> avgöras <strong>en</strong>ligt vedertagna arbetsrättsliga<br />
principer, se avsnitt 1.1.15 Tvister <strong>och</strong> sjuklönegaranti.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
9
1.1.2 Tvingande regler<br />
Lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL) är tvingande till d<strong>en</strong> anställdes förmån.<br />
Från vissa av lag<strong>en</strong>s regler kan dock avvikelser göras g<strong>en</strong>om c<strong>en</strong>tralt<br />
kollektivavtal. Ett sådant avtal får inte innebära någon principiell<br />
avvikelse från lag<strong>en</strong>s sjuklön<strong>en</strong>ivåer.<br />
1.1.3 Nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom<br />
D<strong>en</strong> grundläggande förutsättning<strong>en</strong> för rätt till ersättning <strong>en</strong>ligt<br />
SjLL är att arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga är så nedsatt på grund<br />
av sjukdom att han eller hon är förhindrad att utföra sitt vanliga,<br />
eller därmed jämförligt, arbete. Det är arbetsgivar<strong>en</strong> som ska<br />
bedöma om villkor<strong>en</strong> för rätt till sjuklön är uppfyllda. Arbetsförmågan<br />
kan vara helt eller delvis nedsatt <strong>en</strong>ligt <strong>en</strong> glidande<br />
skala från 1 till 100 proc<strong>en</strong>t. Arbetstagar<strong>en</strong> kan med andra ord till<br />
exempel arbeta 34 proc<strong>en</strong>t <strong>och</strong> erhålla sjuklön på resterande del.<br />
Arbetstagare <strong>och</strong> arbetsgivare är inte låsta av de gränser som Försäkringskassan<br />
tillämpar när de beviljar sjukp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong>ligt SFB.<br />
Försäkringskassan kan bara bevilja sjukp<strong>en</strong>ning på nivåer 25, 50,<br />
75 <strong>och</strong> 100 proc<strong>en</strong>t <strong>en</strong>ligt 27 kap 45 § SFB.<br />
1.1.4 Sjukdomsbegreppet<br />
Lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL) innehåller inte någon definition av begreppet<br />
sjukdom. Enligt lag<strong>en</strong>s förarbet<strong>en</strong> ska d<strong>en</strong> tolkning av<br />
sjukdomsbegreppet som används vid tillämpning<strong>en</strong> av sjukp<strong>en</strong>ningreglerna<br />
i SFB också gälla vid tillämpning<strong>en</strong> av SjLL. Inte<br />
heller SFB innehåller någon definition av begreppet sjukdom.<br />
I äldre förarbet<strong>en</strong> till SFB finns dock <strong>en</strong> del uttaland<strong>en</strong> som fortfarande<br />
anses vara vägledande. Enligt dessa kan varje onormalt<br />
fysiskt eller psykiskt tillstånd, som inte hör ihop med d<strong>en</strong> normala<br />
livsprocess<strong>en</strong>, betecknas som sjukdom. Sjukdomsbegreppet<br />
har efterhand utvidgats g<strong>en</strong>om ändrad rättspraxis. Ett exempel är<br />
d<strong>en</strong> utveckling som skett beträffande syn<strong>en</strong> på störningar under<br />
graviditet, operativa ingrepp samt sorg- <strong>och</strong> trötthetstillstånd.<br />
Tillstånd under graviditet som <strong>en</strong>ligt nu gällande rättspraxis anses<br />
kunna ge rätt till sjukp<strong>en</strong>ning är bland annat risk för att barnet<br />
föds för tidigt, tvillinggraviditet, hotande missfall, otillräcklig<br />
fostertillväxt <strong>och</strong> så kallad RH-immunisering. Exempel på operativa<br />
ingrepp som kan ge rätt till sjukp<strong>en</strong>ning är kejsarsnitt, abort,<br />
sterilisering, skönhetsoperationer <strong>och</strong> organ- eller vävnadsdonation.<br />
Äv<strong>en</strong> sorg- <strong>och</strong> trötthetstillstånd, till exempel vid nära anhörigs<br />
död, kan ge rätt till sjukp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong> därmed äv<strong>en</strong> till sjuklön.<br />
10 | SJUKLÖNEPERIOD
Exempel – undersökning inför operation:<br />
En arbetstagare skrivs in på sjukhus för att g<strong>en</strong>omgå <strong>en</strong> större<br />
operation. Redan under inskrivningsdag<strong>en</strong> påbörjas omfattande<br />
undersökningar <strong>och</strong> provtagningar som leder till ett sjukdomstillstånd.<br />
Undersökningarna <strong>och</strong> provtagningarna pågår under<br />
några dagar fram till dag<strong>en</strong> för operation<strong>en</strong>. Sjuklön kan betalas<br />
från dag<strong>en</strong> efter inskrivningsdag<strong>en</strong> (kar<strong>en</strong>sdag) eftersom ett sjukdomstillstånd<br />
har inträtt redan då förberedelserna för operation<strong>en</strong><br />
började.<br />
Vid bedömning<strong>en</strong> av arbetsförmågans nedsättning ska man bortse<br />
från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala <strong>och</strong> liknande<br />
förhålland<strong>en</strong>. Syftet med detta är att motverka att ersättning från<br />
sjukförsäkring<strong>en</strong> utges för sociala <strong>och</strong> g<strong>en</strong>erella livsproblem. Däremot<br />
kan naturligtvis sjukdomstillstånd som orsakats av sådana<br />
problem ge rätt till sjukp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong> sjuklön.<br />
1.1.5 Behandling i förebyggande syfte<br />
Av SjLL framgår att <strong>en</strong> förutsättning för rätt till sjuklön är att<br />
arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom <strong>och</strong><br />
att han eller hon avhåller sig från arbete. D<strong>en</strong>na förutsättning<br />
är inte uppfylld när <strong>en</strong> arbetstagare är frånvarande från arbetet i<br />
samband med behandling som syftar till att förebygga sjukdom.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> har därför inte rätt till sjuklön <strong>en</strong>ligt SjLL i dessa<br />
situationer, däremot kan arbetsgivar<strong>en</strong> om det behövs bevilja<br />
ledighet, se avsnitt 8.1 Ledighet vid läkarbesök. Rätt<strong>en</strong> till ersättning<br />
får i dessa fall prövas <strong>en</strong>ligt SFB, se avsnitt 4.5.6 Förebyggande<br />
<strong>rehabilitering</strong>.<br />
1.2 Kvalifikationsregler<br />
3 § SjLL<br />
SjLL omfattar d<strong>en</strong> som anställts tills vidare eller har <strong>en</strong> tidsbegränsad<br />
anställning på minst <strong>en</strong> månad. <strong>Om</strong> d<strong>en</strong> avtalade anställningstid<strong>en</strong><br />
avser kortare tid än <strong>en</strong> månad fordras <strong>en</strong>ligt SjLL att<br />
d<strong>en</strong> anställde har tillträtt anställning<strong>en</strong> <strong>och</strong> därefter varit anställd<br />
under <strong>en</strong> sammanhängande tid av 14 kal<strong>en</strong>derdagar. Äv<strong>en</strong> tidigare<br />
anställningar hos samma arbetsgivare (myndighet) ska räknas<br />
med i 14-dagarsperiod<strong>en</strong> om det gått mindre än 14 kal<strong>en</strong>derdagar<br />
mellan anställningarna. Dag då arbetstagar<strong>en</strong> varit frånvarande<br />
utan giltigt skäl räknas inte med i period<strong>en</strong>.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
11
D<strong>en</strong> anställde anses ha tillträtt anställning<strong>en</strong> när han eller hon<br />
faktiskt har infunnit sig på arbetsplats<strong>en</strong>. Som tillträde bör <strong>en</strong>ligt<br />
förarbet<strong>en</strong>a till lag<strong>en</strong> om sjuklön också godtas fall när d<strong>en</strong> anställde<br />
har påbörjat d<strong>en</strong> direkta färd<strong>en</strong> till arbetsplats<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> på väg<strong>en</strong> dit<br />
råkar ut för sjukdom eller skada som hindrar honom/h<strong>en</strong>ne från<br />
att sig till jobbet.<br />
Exempel – anställd minst <strong>en</strong> månad:<br />
En arbetstagare har avtalat om <strong>en</strong> anställningstid på <strong>en</strong> månad.<br />
Hon ska börja anställning<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 7 januari. D<strong>en</strong> 5 januari blir hon<br />
sjuk <strong>och</strong> kan inte komma till arbetet förrän d<strong>en</strong> 13 januari. Arbetstagar<strong>en</strong><br />
omfattas av sjuklönelag<strong>en</strong>s bestämmelser från <strong>och</strong> med<br />
d<strong>en</strong> 7 januari. Hon får sjuklön från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 8 januari till <strong>och</strong><br />
med d<strong>en</strong> 12 januari eftersom d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
är <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag.<br />
Exempel – anställd kortare tid än <strong>en</strong> månad:<br />
En arbetstagare har avtalat om <strong>en</strong> anställningstid på tre veckor.<br />
Han börjar anställning<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 13 januari. D<strong>en</strong> 23 januari blir han<br />
sjuk. Han får därför sjuklön först från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 27 januari.<br />
Då har han varit anställd under <strong>en</strong> sammanhängande tid av<br />
14 kal<strong>en</strong>derdagar.<br />
1.2.1 Återanställd hos samma arbetsgivare<br />
Äv<strong>en</strong> tidigare anställningar hos samma arbetsgivare ska räknas<br />
med i 14-dagarsperiod<strong>en</strong> om det gått mindre än 14 kal<strong>en</strong>derdagar<br />
mellan anställningarna.<br />
Exempel – återanställd hos samma arbetsgivare:<br />
En person anställs för tid<strong>en</strong> från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 2 april till <strong>och</strong> med<br />
d<strong>en</strong> 6 april (5 dagar). D<strong>en</strong> 9 april anställs hon hos samma arbetsgivare<br />
för tid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 9 april till <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 13 april (5 dagar).<br />
D<strong>en</strong> 20 april anställs hon ytterligare <strong>en</strong> gång av samma arbetsgivare.<br />
D<strong>en</strong>na gång sträcker sig anställningstid<strong>en</strong> från <strong>och</strong> med<br />
d<strong>en</strong> 20 april till <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 30 april (11 dagar). Från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong><br />
24 april uppfyller hon kvalifikationsvillkoret för rätt till sjuklön.<br />
Hon har då varit anställd i 14 dagar.<br />
För arbetstagare som inte har rätt till sjuklön prövar Försäkringskassan<br />
om arbetstagar<strong>en</strong> har rätt till sjukp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong>ligt SFB. För<br />
att få rätt till sjukp<strong>en</strong>ning krävs bland annat att arbetstagar<strong>en</strong><br />
lider av <strong>en</strong> sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst<br />
<strong>en</strong> fjärdedel.<br />
12 | SJUKLÖNEPERIOD
1.3 Sjuklöneperiod <strong>och</strong> sjukperiod<br />
4 <strong>och</strong> 7 §§ SjLL<br />
27 kap 26 § SFB<br />
För att <strong>en</strong> sjuklöneperiod ska inledas krävs att arbetsförmågan är<br />
nedsatt på grund av sjukdom <strong>och</strong> att arbetstagar<strong>en</strong> inte arbetar.<br />
Ett annat krav är att arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat om han eller<br />
hon inte hade blivit sjuk. Arbetsgivar<strong>en</strong> kan, istället för att betala<br />
sjuklön, betala reseersättning, se avsnitt 1.11 Reseersättning som<br />
ett alternativ till sjuklön <strong>och</strong> sjukp<strong>en</strong>ning. En sjuklöneperiod<br />
omfattar d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> som arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat om<br />
han inte blivit sjuk <strong>och</strong> de därpå följande 13 kal<strong>en</strong>derdagarna.<br />
Exempel – sjuklöneperiod:<br />
En arbetstagare som arbetar måndag till fredag varje vecka insjuknar<br />
på <strong>en</strong> lördag. Sjuklöneperiod<strong>en</strong> inleds d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong><br />
han skulle ha arbetat om han inte blivit sjuk.<br />
Veckodag Lö Sö Må Ti On To Fr Lö Sö Må Ti on To Fr Lö Sö Må Ti<br />
Datum 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18<br />
Sjuk alt.<br />
frisk<br />
Dag i<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk<br />
- - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 - -<br />
Exempel – sjuklöneperiod:<br />
En arbetstagare som arbetar måndag, tisdag <strong>en</strong>a veckan <strong>och</strong> måndag<br />
till <strong>och</strong> med onsdag andra veckan insjuknar på måndag<strong>en</strong>.<br />
Sjuklöneperiod<strong>en</strong> löper från första sjukdag<strong>en</strong>. Sjuklön får han<br />
däremot bara för de dagar han skulle ha arbetat.<br />
Veckodag Må Ti On To Fr Lö Sö Må Ti On<br />
Arbetsdag Arbetsdag Fridag Fridag Fridag Fridag Fridag Arbetsdag Arbetsdag Arbetsdag<br />
Sjuk alt. frisk<br />
Dag i sjuk-<br />
sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk<br />
löneperiod<strong>en</strong><br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Sjukavdrag ja (kar<strong>en</strong>s) ja (sjuklön) nej nej nej nej nej ja (sjuklön) ja (sjuklön) ja (sjuklön)<br />
En sjukperiod omfattar insjuknandedag<strong>en</strong> <strong>och</strong> alla därpå följande<br />
kal<strong>en</strong>derdagar som <strong>en</strong> arbetstagare i följd (helt eller delvis) inte<br />
kan arbeta på grund av sjukdom. I sjukperiod<strong>en</strong> ingår äv<strong>en</strong> dagar<br />
då arbetstagar<strong>en</strong> har fått sjukp<strong>en</strong>ning i förebyggande syfte eller<br />
<strong>rehabilitering</strong>sp<strong>en</strong>ning.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
13
1.3.1 Flera arbetsgivare<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare har flera arbetsgivare gäller sjuklönelag<strong>en</strong>s<br />
regler för varje arbetsgivare för sig. För <strong>en</strong> sådan arbetstagare kan<br />
sjuklöneperioderna infalla olika i tid<strong>en</strong> hos olika arbetsgivare bero<strong>en</strong>de<br />
på vilk<strong>en</strong> dag som skulle ha varit d<strong>en</strong> första arbetsdag<strong>en</strong><br />
hos respektive arbetsgivare. Det innebär bland annat att arbetstagar<strong>en</strong><br />
under <strong>en</strong> <strong>och</strong> samma sjukperiod kan få avdrag för kar<strong>en</strong>sdag<br />
från två olika arbetsgivare.<br />
1.3.2 Anställning<strong>en</strong> upphör<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare slutar sin anställning mitt i <strong>en</strong> sjukperiod<br />
upphör också rätt<strong>en</strong> till sjuklön. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> börjar <strong>en</strong> ny<br />
anställning hos <strong>en</strong> annan arbetsgivare börjar <strong>en</strong> ny sjuklöneperiod<br />
med ny kar<strong>en</strong>sdag att löpa hos d<strong>en</strong> nya arbetsgivar<strong>en</strong>, förutsatt att<br />
kvalifikationsvillkor<strong>en</strong> är uppfyllda. En annan tänkbar situation<br />
är att sjuklöneperiod<strong>en</strong> har löpt ut hos d<strong>en</strong> första arbetsgivar<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> d<strong>en</strong> fortfarande sjuka arbetstagar<strong>en</strong> börjar <strong>en</strong> ny anställning,<br />
äv<strong>en</strong> då bör ny sjuklöneperiod starta. Det innebär med andra ord<br />
att arbetstagar<strong>en</strong> får två kar<strong>en</strong>sdagar för samma sjukperiod. <strong>Om</strong><br />
kvalifikationsvillkor<strong>en</strong> inte är uppfyllda kan arbetstagar<strong>en</strong>s rätt<br />
till sjukp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong>ligt SFB prövas av Försäkringskassan.<br />
Exempel – anställning<strong>en</strong> upphör:<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> insjuknar d<strong>en</strong> 15 april. Han slutar sin anställning<br />
d<strong>en</strong> 19 april. Sjuklön betalas ut till <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 19 april hos d<strong>en</strong><br />
första arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
Exempel – anställning<strong>en</strong> upphör <strong>och</strong> arbetstagar<strong>en</strong> påbörjar ny tjänst:<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> insjuknar d<strong>en</strong> 15 april. Han slutar sin anställning<br />
hos arbetsgivare A d<strong>en</strong> 19 april. Sjuklön betalas ut till <strong>och</strong> med<br />
d<strong>en</strong> 19 april hos arbetsgivare A. D<strong>en</strong> 20 april skulle arbetstagar<strong>en</strong><br />
ha börjat sin nya anställning vid arbetsgivare B. Eftersom han<br />
fortfarande är sjuk infaller <strong>en</strong> ny kar<strong>en</strong>sdag hos arbetsgivare B<br />
<strong>och</strong> <strong>en</strong> ny sjuklöneperiod börjar löpa.<br />
14 | SJUKLÖNEPERIOD
1.4 Återinsjuknanderegel<br />
7 § SjLL<br />
27 kap 32 § SFB<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare blir sjuk ig<strong>en</strong> inom fem kal<strong>en</strong>derdagar från<br />
det att hans eller h<strong>en</strong>nes föregå<strong>en</strong>de sjukperiod avslutades infaller<br />
inte någon ny kar<strong>en</strong>sdag <strong>en</strong>ligt sjuklönelag<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> nya sjukperiod<strong>en</strong><br />
anses som <strong>en</strong> fortsättning på d<strong>en</strong> tidigare sjuklöneperiod<strong>en</strong>. Detta<br />
gäller vid beräkning av kar<strong>en</strong>sdag <strong>och</strong> sjuklöneperiod<strong>en</strong>s längd.<br />
Exempel – återinsjuknanderegeln:<br />
En arbetstagare arbetar normalt heltid måndag till <strong>och</strong> med fredag.<br />
Han är sjuk tisdag <strong>och</strong> onsdag, blir frisk <strong>och</strong> arbetar torsdag<br />
<strong>och</strong> fredag. På måndag<strong>en</strong> blir han sjuk ig<strong>en</strong>. Eftersom han blir<br />
sjuk ig<strong>en</strong> inom fem dagar blir det inte någon ny kar<strong>en</strong>sdag. D<strong>en</strong><br />
nya sjukperiod<strong>en</strong> räknas därmed som <strong>en</strong> fortsättning på d<strong>en</strong> tidigare<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong> <strong>och</strong> måndag<strong>en</strong> blir således d<strong>en</strong> tredje sjukdag<strong>en</strong><br />
i sjuklöneperiod<strong>en</strong>.<br />
Dag i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
Återinsjuknande<br />
inom fem dagar<br />
Sjukavdrag<br />
Ti On To Fr Lö Sö Må Ti On<br />
sjuk sjuk frisk frisk frisk frisk sjuk sjuk sjuk<br />
1 2 - - - - 3 4 5<br />
- - 1 2 3 4 5 - -<br />
ja (kar<strong>en</strong>sdag)<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
nej nej nej nej<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
1.4.1 Återinsjuknande på <strong>en</strong> arbetsfri dag<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare återinsjuknar på <strong>en</strong> fridag fortsätter inte<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong> att löpa förrän d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> som arbetstagar<strong>en</strong><br />
skulle ha arbetat om han inte hade blivit sjuk ig<strong>en</strong>.<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
Exempel – återinsjuknande på <strong>en</strong> arbetsfri dag:<br />
En arbetstagare som normalt arbetar måndag till fredag återinsjuknar<br />
<strong>en</strong> lördag efter att ha varit frisk <strong>och</strong> arbetat under torsdag<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> fredag<strong>en</strong>. Eftersom hon blir sjuk inom fem kal<strong>en</strong>derdagar<br />
från det att d<strong>en</strong> tidigare sjukperiod<strong>en</strong> avslutades betraktas<br />
d<strong>en</strong> nya sjukperiod<strong>en</strong> som <strong>en</strong> fortsättning på d<strong>en</strong> tidigare sjukperiod<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> ing<strong>en</strong> ny kar<strong>en</strong>sdag tillkommer. Sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
fortsätter dock att löpa först från <strong>och</strong> med måndag<strong>en</strong> som är d<strong>en</strong><br />
första dag då arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat om hon inte hade<br />
blivit sjuk.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
15
Dag i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
Återinsjuknandedag<br />
Sjukavdrag/<br />
ersättning<br />
16 | SJUKLÖNEPERIOD<br />
Ti On To Fr Lö Sö Må Ti On<br />
sjuk sjuk frisk frisk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk<br />
1 2 - - - - 3 4 5<br />
- - 1 2 3 - - - -<br />
ja (kar<strong>en</strong>sdag)<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
1.5 Allmänt högriskskydd<br />
6 § SjLL<br />
- - nej nej<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
ja<br />
(sjuklön)<br />
För att inkomstförlust<strong>en</strong> till följd av kar<strong>en</strong>sdagar inte ska bli alltför<br />
stor för anställda som ofta är sjuka finns det ett så kallat allmänt<br />
högriskskydd i sjuklönelag<strong>en</strong>. Det innebär att antalet kar<strong>en</strong>sdagar<br />
för <strong>en</strong> anställd inte får överstiga 10 under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod.<br />
För att tillämpa d<strong>en</strong>na regel krävs <strong>en</strong> rullande uppföljning<br />
av antalet kar<strong>en</strong>sdagar. Detta fungerar automatiskt i de flesta<br />
lönesystem. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> sjuklöneperiod till exempel inleds d<strong>en</strong> 15<br />
april ska beräkning<strong>en</strong> av tolvmånadersperiod<strong>en</strong> utgå från d<strong>en</strong> 15<br />
april året innan. När 10 kar<strong>en</strong>sdagar uppnåtts ska arbetsgivar<strong>en</strong><br />
betala sjuklön med 80 proc<strong>en</strong>t, äv<strong>en</strong> för d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> i varje<br />
ny sjuklöneperiod under återstod<strong>en</strong> av de 12 månaderna. Efter att<br />
de 12 månaderna förflutit börjar <strong>en</strong> ny period att löpa med 10 nya<br />
kar<strong>en</strong>sdagar. <strong>Om</strong> d<strong>en</strong> anställde har flera anställningar så gäller det<br />
allmänna högriskskyddet för varje arbetsgivare för sig. Det innebär<br />
att antalet sjukfall hos <strong>en</strong> arbetsgivare inte ska läggas ihop<br />
med antalet sjukfall hos <strong>en</strong> annan arbetsgivare eller hos Försäkringskassan.<br />
Högriskskyddet gäller obero<strong>en</strong>de av orsak<strong>en</strong> till <strong>sjukfrånvaro</strong>n.<br />
<strong>Om</strong> inget beslut om läkarintygsföreläggande finns behöver d<strong>en</strong><br />
anställde inte visa läkarintyg. Arbetsgivar<strong>en</strong> bör uppmärksamma<br />
om <strong>en</strong> arbetstagare drabbas av många återkommande sjukdomsfall<br />
utan att någon upp<strong>en</strong>bar medicinsk förklaring kan ges.<br />
Många korta sjukdomsfall kan vara ett skäl att boka ett möte<br />
med d<strong>en</strong> anställde för att starta <strong>en</strong> dialog kring orsakerna till d<strong>en</strong><br />
upprepade korttidsfrånvaron. Det kan gälla medicinska, sociala<br />
eller arbetsmiljörelaterade problem. Vad gäller läkarintygsföreläggande,<br />
se avsnitt 1.9.5 Kollektivavtalade regler om läkarintygsföreläggande.
1.6 Särskilt högriskskydd<br />
13-16 §§ SjLL<br />
I lag<strong>en</strong> om sjuklön finns också ett så kallat särskilt högriskskydd.<br />
Syftet med detta är att skydda personer som har <strong>en</strong> sjukdom eller<br />
ett funktionshinder <strong>och</strong> förbättra deras situation på arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
Skyddet innebär att arbetsgivar<strong>en</strong>s kostnader för sjuklön<br />
<strong>och</strong> sociala avgifter ersätts av Försäkringskassan.<br />
1.6.1 Ansökan <strong>och</strong> beslut<br />
En arbetstagare måste göra <strong>en</strong> skriftlig ansökan till Försäkringskassan<br />
för att kunna omfattas av det särskilda högriskskyddet.<br />
Försäkringskassan kan fatta beslut om särskilt högriskskydd om<br />
sökand<strong>en</strong> under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod:<br />
• har <strong>en</strong> sjukdom som kan antas medföra ett större antal<br />
sjukperioder eller<br />
• om sjukdom<strong>en</strong> kan medföra risk för <strong>en</strong> eller flera längre<br />
sjukperioder.<br />
Försäkringskassan kan också fatta beslut om särskilt högriskskydd<br />
för organdonatorer.<br />
1.6.2 Ett större antal sjukperioder<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare beviljas särskilt högriskskydd av Försäkringskassan<br />
på grund av sjukdom som kan antas medföra ett större antal<br />
sjukperioder under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod så innebär det att<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> betalar sjuklön med 80 proc<strong>en</strong>t av lön<strong>en</strong> redan från<br />
d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> (ing<strong>en</strong> kar<strong>en</strong>s) i varje sjuklöneperiod. Arbetsgivar<strong>en</strong><br />
kan sedan efter ansökan få ersättning från Försäkringskassan<br />
för sina kostnader.<br />
För att Försäkringskassan ska kunna bevilja särskilt högriskskydd<br />
krävs att arbetstagar<strong>en</strong> har <strong>en</strong> medicinskt väl dokum<strong>en</strong>terad<br />
sjukdom, som kan antas medföra att arbetstagar<strong>en</strong> kommer att<br />
drabbas av betydligt fler kortvariga sjukdomsfall än vad som är<br />
normalt. Med lagtext<strong>en</strong>s uttryck ”större antal” avses att antalet<br />
avslutade sjukdomsfall under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod kan bedömas<br />
överstiga 10 styck<strong>en</strong>. Det kan till exempel bli aktuellt för personer<br />
med allergi eller återkommande ryggbesvär.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
17
1.6.3 Risk för <strong>en</strong> eller flera längre sjukperioder<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare har <strong>en</strong> sjukdom som medför risk att återkommande<br />
insjukna under längre perioder kan Försäkringskassan<br />
äv<strong>en</strong> då fatta beslut om särskilt högriskskydd. Exempel på diagnoser<br />
är reumatism <strong>och</strong> cancer. Med ”längre sjukperiod” avses mer<br />
än 28 dagars <strong>sjukfrånvaro</strong> i följd under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod.<br />
Vid <strong>en</strong> sjuklöneperiod betalar arbetsgivar<strong>en</strong> sjuklön från <strong>och</strong> med<br />
andra dag<strong>en</strong> (första dag<strong>en</strong> är kar<strong>en</strong>sdag) till <strong>och</strong> med dag 14. Arbetsgivar<strong>en</strong><br />
kan sedan ansöka <strong>och</strong>, precis som i situation<strong>en</strong> med ett<br />
större antal korta sjukperioder, få ersättning från Försäkringskassan.<br />
1.6.4 Organdonation<br />
Försäkringskassan kan också fatta beslut om särskilt högriskskydd<br />
för donatorer. Det gäller arbetstagare som till följd av ingrepp<br />
i samband med donation eller förberedelse för donation av<br />
egna organ eller vävnader har rätt till sjuklön eller sjukp<strong>en</strong>ning.<br />
I d<strong>en</strong>na situation ska arbetsgivar<strong>en</strong> betala sjuklön med 80 proc<strong>en</strong>t<br />
redan från d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> (ing<strong>en</strong> kar<strong>en</strong>s) i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> kan i efterhand erhålla ersättning för sina kostnader från<br />
Försäkringskassan.<br />
1.6.5 Ersättning till arbetsgivar<strong>en</strong><br />
En arbetsgivare som har haft kostnader för sjuklön för <strong>en</strong> arbetstagare<br />
som omfattas av det särskilda högriskskyddet kan ansöka<br />
om att få ersättning för sina kostnader. Arbetsgivar<strong>en</strong> kan få<br />
ersättning för hela sjuklöneperiod<strong>en</strong>. Förutom d<strong>en</strong> sjuklön som<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> har betalat till arbetstagar<strong>en</strong> omfattar ersättning<strong>en</strong><br />
också beräknade lönekostnader i form av sociala avgifter <strong>och</strong><br />
särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Äv<strong>en</strong> avgifter som<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> betalat <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om allmän löneavgift omfattas<br />
av ersättning<strong>en</strong>.<br />
Ersättning ges bara för d<strong>en</strong> sjuklön <strong>och</strong> andra lönekostnader som<br />
<strong>en</strong> arbetsgivare är skyldig att betala <strong>en</strong>ligt sjuklönelag<strong>en</strong>. Ersättning<br />
betalas inte för ev<strong>en</strong>tuell sjuklön som betalas <strong>en</strong>ligt kollektivavtal.<br />
<strong>Om</strong> Försäkringskassan begär det ska arbetsgivar<strong>en</strong> styrka, g<strong>en</strong>om<br />
till exempel ett lönebesked, att han betalat d<strong>en</strong> sjuklön som han<br />
grundar sitt ersättningsanspråk på.<br />
Enligt sjuklönelag<strong>en</strong> får ersättning inte utges för längre tid tillbaka<br />
än 12 månader före ansökningsmånad<strong>en</strong>.<br />
18 | SJUKLÖNEPERIOD
1.7 Sjukanmälan <strong>en</strong>ligt SjLL <strong>och</strong> ALFA/AVA<br />
2 § <strong>och</strong> 8-9 §§ SjLL<br />
6 kap 2 § ALFA<br />
12 § 2 mom AVA<br />
För att få sjuklön måste arbetstagar<strong>en</strong> sjukanmäla sig till arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
Sjukanmälan ska göras första sjukdag<strong>en</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong><br />
är, <strong>en</strong>ligt SjLL, inte skyldig att betala ut sjuklön innan anmälan<br />
<strong>och</strong> skriftlig försäkran har gjorts.<br />
Undantag kan göras om arbetstagar<strong>en</strong> varit förhindrad att göra <strong>en</strong><br />
anmälan. Anmälan ska då göras omedelbart efter det att hindret<br />
har upphört. Vid bedömning av om arbetstagar<strong>en</strong> varit förhindrad<br />
att göra anmälan bör arbetsgivar<strong>en</strong> ta hänsyn till hur sjukdom<strong>en</strong><br />
kan ha påverkat d<strong>en</strong>nes förmåga att själv göra anmälan, eller uppdra<br />
åt någon annan att göra anmälan.<br />
I lag<strong>en</strong> om sjuklön (SjLL) regleras inte på vilket sätt sjukanmälan<br />
ska göras. Arbetsgivare <strong>och</strong> arbetstagare får komma över<strong>en</strong>s om<br />
lämpliga rutiner för sjukanmälningar.<br />
Enligt ALFA respektive AVA ska <strong>en</strong> arbetstagare som blir sjuk <strong>och</strong><br />
därför inte kan arbeta snarast möjligt anmäla detta till arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
1.7.1 Försäkran för sjuklön<br />
När arbetstagar<strong>en</strong> är tillbaka på arbetet måste han eller hon<br />
lämna <strong>en</strong> skriftlig försäkran om frånvaro på grund av sjukdom<br />
<strong>och</strong> i vilk<strong>en</strong> omfattning arbetsförmågan varit nedsatt på grund av<br />
sjukdom<strong>en</strong>. Det finns inte något krav <strong>en</strong>ligt SjLL att d<strong>en</strong> anställde<br />
i sin försäkran till arbetsgivar<strong>en</strong> ska uppge vilk<strong>en</strong> sjukdom han<br />
eller hon har haft.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> är inte skyldig att betala sjuklön innan d<strong>en</strong> anställde<br />
har lämnat <strong>en</strong> försäkran. Det är rimligt att arbetsgivar<strong>en</strong> kräver att<br />
försäkran lämnas in s<strong>en</strong>ast vid sjuklöneperiod<strong>en</strong>s utgång.<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
19
1.8 Läkarintyg <strong>och</strong> läkarintygsföreläggande<br />
20 | SJUKLÖNEPERIOD<br />
2, 8, 10, 10a <strong>och</strong> 28 §§ SjLL<br />
1 kap 3 § ALFA<br />
6 kap 3 § ALFA<br />
6 § Förhandlingsordning AVA<br />
12 § 3 mom AVA<br />
Från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> åttonde dag<strong>en</strong> i <strong>en</strong> sjukperiod är arbetsgivar<strong>en</strong>,<br />
<strong>en</strong>ligt SjLL, inte skyldig att betala sjuklön om inte arbetstagar<strong>en</strong><br />
styrker nedsättning<strong>en</strong> av arbetsförmågan g<strong>en</strong>om intyg av läkare<br />
eller tandläkare. Bestämmels<strong>en</strong> innebär att <strong>en</strong> arbetstagare måste<br />
visa intyg för att få ersättning från d<strong>en</strong>na tidpunkt, utan att arbetsgivar<strong>en</strong><br />
särskilt behöver begära det. Enligt lag<strong>en</strong> om sjuklön får<br />
diagnos utelämnas i intyget.<br />
1.8.1 Läkarintyg vid återinsjuknande<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare återinsjuknar inom fem dagar ska läkarintyget<br />
som regel visas från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> sjunde dag<strong>en</strong> efter återinsjuknandet.<br />
D<strong>en</strong> nya sjukperiod<strong>en</strong> ses inte som <strong>en</strong> fortsättning på<br />
d<strong>en</strong> föregå<strong>en</strong>de sjukperiod<strong>en</strong> vad gäller kravet på läkarintyg. Det<br />
är bara vid beräkning av sjuklöneperiod<strong>en</strong>s längd <strong>och</strong> vid bestämmandet<br />
av kar<strong>en</strong>sdag som sjukperioderna läggs samman.<br />
1.8.2 Intyg tidigare än åttonde dag<strong>en</strong><br />
Enligt lag<strong>en</strong> om sjuklön har såväl Försäkringskassan som arbetsgivar<strong>en</strong><br />
möjlighet att begära in läkarintyg tidigare än d<strong>en</strong> åttonde<br />
dag<strong>en</strong>. Försäkringskassan kan, självmant eller efter <strong>en</strong> signal från<br />
<strong>en</strong> arbetsgivare, besluta om att arbetstagar<strong>en</strong> ska lämna läkarintyg<br />
tidigare än åttonde dag<strong>en</strong>. Det krävs att det finns särskilda skäl,<br />
det vill säga att det är motiverat ur <strong>rehabilitering</strong>ssynpunkt eller för<br />
att kontrollera att arbetstagar<strong>en</strong> är sjuk. Exempelvis kan arbetstagar<strong>en</strong><br />
ha haft ett flertal korta sjukdomsfall under <strong>en</strong> begränsad<br />
tid, vilket anting<strong>en</strong> kan tyda på ett sjukdomstillstånd som borde<br />
utredas av läkare eller att sjukdomstillståndet kan ifrågasättas <strong>och</strong><br />
därför behöver styrkas av läkare.
1.8.3 Kollektivavtalade regler om läkarintygsföreläggande<br />
Enligt ALFA/AVA kan arbetsgivar<strong>en</strong>, om det finns särskilda skäl,<br />
begära att arbetstagar<strong>en</strong> ska lämna läkarintyg eller tandläkarintyg<br />
vid två situationer:<br />
1. Från <strong>och</strong> med <strong>en</strong> tidigare dag än d<strong>en</strong> åttonde i <strong>en</strong> sjukperiod.<br />
– Läkarintygsföreläggande i ett pågå<strong>en</strong>de sjukfall är oftast<br />
<strong>en</strong> kontrollåtgärd. Enligt ALFA/AVA kan det bli aktuellt<br />
till exempel om det finns anledning att misstänka att <strong>en</strong><br />
arbetstagare sjukskriver sig som <strong>en</strong> missnöjesyttring i<br />
stället för att delta i <strong>en</strong> strejk som är otillåt<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt lag<br />
eller avtal.<br />
2. Från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> av varje kommande sjuk-<br />
period under högst tolv månader.<br />
– Enligt ALFA/AVA kan arbetsgivar<strong>en</strong> begära ett läkar-<br />
intyg i kommande sjukperioder, under högst tolv mån-<br />
ader, om det föreligger särskilda skäl. Med särskilda skäl<br />
avses samma grunder som Försäkringskassan tillämpar.<br />
Det kan finnas olika särskilda skäl till att läkarintygsföreläggande<br />
behövs. Ett skäl kan till exempel vara upprepad korttidsfrånvaro.<br />
Försäkringskassans definition av upprepad korttidsfrånvaro är att<br />
d<strong>en</strong> anställde har varit frånvarande på grund av sjukdom vid minst<br />
sex tillfäll<strong>en</strong> under <strong>en</strong> tolvmånadersperiod. Med korta sjukfall<br />
m<strong>en</strong>as de som varar högst sju dagar. Ett annat skäl för ett läkar-<br />
intygsföreläggande är när det tjänar som <strong>rehabilitering</strong>såtgärd.<br />
Det kan bli aktuellt till exempel när d<strong>en</strong> försäkrade sjukanmäler<br />
sig för diagnoser som till exempel migrän, astma eller allergi utan<br />
att ha varit i kontakt med läkare.<br />
Läkarintygsföreläggande som kontrollåtgärd kan motiveras av olika<br />
skäl. Ett exempel är att arbetsgivar<strong>en</strong> konstaterar att d<strong>en</strong> anställde<br />
återkommande anmäler sig sjuk <strong>en</strong> viss veckodag, till exempel i samband<br />
med helger, utan att ha haft kontakt med läkare i något fall.<br />
Enligt ALFA/AVA ska arbetsgivare, som överväger att fatta ett<br />
beslut om förstadagsintyg, dessförinnan informera d<strong>en</strong> lokala<br />
arbetstagarorganisation<strong>en</strong> om det tilltänkta beslutet. D<strong>en</strong> lokala<br />
arbetstagarorganisation<strong>en</strong> har rätt att begära förhandling med<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> om det tilltänkta beslutet (12 § lag om medbestämmande<br />
i arbetslivet, MBL). En sådan begäran ska göras skyndsamt,<br />
s<strong>en</strong>ast inom fem arbetsdagar räknat från d<strong>en</strong> dag då organisation<strong>en</strong><br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
21
fick information om beslutet. <strong>Om</strong> parterna inte <strong>en</strong>as vid <strong>en</strong> sådan<br />
förhandling, eller om förhandling<strong>en</strong> inte begärs inom angiv<strong>en</strong> tid,<br />
får arbetsgivar<strong>en</strong> besluta i frågan.<br />
1.8.4 Krav på läkarintyg från anvisad läkare<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kan <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA begära att läkarintyg eller<br />
tandläkarintyg ska vara utfärdade av d<strong>en</strong> läkare eller tandläkare<br />
som arbetsgivar<strong>en</strong> anvisar. Arbetstagar<strong>en</strong>s vägran att uppsöka<br />
anvisad läkare kan tolkas som att d<strong>en</strong>ne inte medverkar i <strong>en</strong><br />
<strong>rehabilitering</strong>sinsats vilket skulle kunna ha betydelse i <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell<br />
uppsägningssituation, se avsnitt 4.4 Uppsägning på grund<br />
av sjukdom – AD:s praxis. Det är viktigt att arbetsgivar<strong>en</strong> noga<br />
dokum<strong>en</strong>terar de tillfäll<strong>en</strong> då arbetstagar<strong>en</strong> inte medverkar i <strong>rehabilitering</strong>sinsatser<br />
utan godtagbara skäl.<br />
1.9 Anmälnings- <strong>och</strong> upplysningsskyldighet<br />
för arbetsgivar<strong>en</strong><br />
12 <strong>och</strong> 19 §§ SjLL<br />
Efter sjuklöneperiod<strong>en</strong> prövar Försäkringskassan arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
rätt till sjukp<strong>en</strong>ning. Det förutsätter att Försäkringskassan får information<br />
om att arbetstagar<strong>en</strong> har fått sjuklön under d<strong>en</strong> första<br />
fjortondagarsperiod<strong>en</strong>.<br />
Enligt SjLL är arbetsgivar<strong>en</strong> skyldig att anmäla de sjukfall som<br />
fortsätter efter sjuklöneperiod<strong>en</strong>s slut. Anmälan ska göras till<br />
Försäkringskassan inom sju kal<strong>en</strong>derdagar efter sjuklöneperiod<strong>en</strong>s<br />
slut. Arbetsgivar<strong>en</strong> bör göra anmälan inom angiv<strong>en</strong> tid äv<strong>en</strong> om<br />
han vid d<strong>en</strong> tidpunkt<strong>en</strong> inte har tagit ställning till arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
rätt till sjuklön. Sjukanmälan från arbetsgivar<strong>en</strong> sker oftast automatiskt<br />
via lönesystem.<br />
D<strong>en</strong> anmälnings- <strong>och</strong> uppgiftsskyldighet som <strong>en</strong> arbetsgivare har<br />
<strong>en</strong>ligt sjuklönelag<strong>en</strong> är straffsanktionerad med böter.<br />
22 | SJUKLÖNEPERIOD
1.10 Reseersättning som ett alternativ till sjuk-<br />
lön <strong>och</strong> sjukp<strong>en</strong>ning<br />
27 kap 5 § SFB<br />
7 kap 3 § ALFA<br />
13 § 3 mom AVA<br />
Enligt SFB kan Försäkringskassan i vissa fall betala reseersättning<br />
istället för sjukp<strong>en</strong>ning. Syftet är att underlätta återgång<strong>en</strong><br />
till arbetet i samband med ett sjukdomsfall. De merutgifter som<br />
Försäkringskassan kan ersätta ska bero på att arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
hälsotillstånd inte tillåter honom eller h<strong>en</strong>ne att utnyttja det<br />
färdmedel som han eller hon normalt använder för att ta sig till<br />
arbetet. Reseersättning <strong>en</strong>ligt SFB kan inte betalas för samma tid<br />
som sjuklön utgår.<br />
Någon motsvarande bestämmelse om reseersättning finns inte i<br />
SjLL. Enligt 7 kap 3 § ALFA <strong>och</strong> 13 § 3 mom AVA kan dock <strong>en</strong> arbetsgivare<br />
lämna ersättning för vård utöver vad som sägs i ALFA/<br />
AVA, om det finns särskilda skäl. I <strong>Arbetsgivarverket</strong>s allmänna<br />
råd för tillämpning av ALFA anges följande angå<strong>en</strong>de ”särskilda<br />
skäl” (motsvarande resonemang gäller också för AVA): ”Särskilda<br />
skäl att medge ersättning utöver avtalet kan finnas exempelvis när<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> anser det angeläget från verksamhetssynpunkt att <strong>en</strong><br />
arbetstagare får ersättning för taxiresor till <strong>och</strong> från arbetsplats<strong>en</strong>.”<br />
<strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> åtar sig att ersätta merkostnad<strong>en</strong> för resorna<br />
under sjuklöneperiod<strong>en</strong> blir det <strong>en</strong> beskattad förmån för arbetstagar<strong>en</strong>.<br />
Därmed ingår beloppet i löneunderlaget, vilket medför<br />
att arbetsgivar<strong>en</strong> måste betala sedvanliga arbetsgivaravgifter på<br />
beloppet. När reseersättning<strong>en</strong> betalas av Försäkringskassan blir<br />
d<strong>en</strong> inte förmånsbeskattad för arbetstagar<strong>en</strong>.<br />
Enligt SFB anses dagar, där sjuklön<strong>en</strong> byts ut till ersättning för<br />
resekostnader, motsvara sjuklönedagar när sjuklöneperiod<strong>en</strong>s<br />
längd fastställs.<br />
Exempel – beräkning av sjuklöneperiod vid reseersättning:<br />
En arbetstagare bryter b<strong>en</strong>et lördag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 11 november. Efter<br />
gipsning får hon åka hem från sjukhuset. Hon måste dock gå med<br />
kryckor i sex veckor <strong>och</strong> kan inte åka buss <strong>och</strong> gå till sitt arbete<br />
som hon brukar. Arbetstagar<strong>en</strong> arbetar som utredningsassist<strong>en</strong>t<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
23
på <strong>en</strong> myndighet. Måndag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 13 november känner hon sig<br />
så pass bra att hon kan arbeta, bara hon får åka taxi till <strong>och</strong> från<br />
arbetet. Arbetsgivar<strong>en</strong> ersätter h<strong>en</strong>nes merkostnader för taxiresor<br />
till <strong>och</strong> från arbetet från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 13 till <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 24<br />
november. Sjuklöneperiod<strong>en</strong> börjar löpa på samma sätt som om<br />
hon varit frånvarande på grund av sjukdom d<strong>en</strong> 13 november. Från<br />
<strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 27 november tar Försäkringskassan över ersättningsansvaret<br />
<strong>och</strong> betalar reseersättning för merkostnader istället för<br />
sjukp<strong>en</strong>ning.<br />
1.11 Begränsningar i rätt<strong>en</strong> till sjuklön<br />
5 § SjLL<br />
24 | SJUKLÖNEPERIOD<br />
Lag (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt<br />
Enligt lag<strong>en</strong> om sjuklön är <strong>en</strong> arbetsgivare inte skyldig att betala<br />
sjuklön om arbetstagar<strong>en</strong>:<br />
1. ådragit sig sjukdom<strong>en</strong> vid uppsåtligt brott som hon eller<br />
han har dömts för g<strong>en</strong>om dom som vunnit laga kraft, eller<br />
2. medvetet, eller av grov oaktsamhet, lämnar oriktig eller<br />
vilseledande uppgift angå<strong>en</strong>de något förhållande som är av<br />
betydelse för rätt<strong>en</strong> till sjuklön.<br />
I många fall kan de ovan angivna omständigheterna, som <strong>en</strong>ligt<br />
SjLL befriar arbetsgivar<strong>en</strong> från skyldighet att utge sjuklön, komma<br />
till arbetsgivar<strong>en</strong>s kännedom först efter det att lön<strong>en</strong> har betalats<br />
ut. Arbetsgivar<strong>en</strong>s möjlighet att få ersättning av arbetstagar<strong>en</strong><br />
för utgiv<strong>en</strong> lön får då bedömas bland annat <strong>en</strong>ligt bestämmelserna<br />
i lag<strong>en</strong> om arbetsgivares kvittningsrätt.
1.12 Tystnadsplikt <strong>och</strong> sekretess<br />
18 § SjLL<br />
39 kap 1-4 §§ OSL (2009:400)<br />
Föreskrifterna om tystnadsplikt i SjLL gäller bara för <strong>en</strong>skild<br />
verksamhet. Arbetsgivare i allmän verksamhet, till exempel statliga<br />
myndigheter, ska istället tillämpa bestämmelserna i off<strong>en</strong>tlighets-<br />
<strong>och</strong> sekretesslag<strong>en</strong> (OSL).<br />
I OSL anges vissa fall då uppgifter om anställds personliga förhålland<strong>en</strong><br />
är sekretesskyddade. <strong>Om</strong> det inte står klart att uppgift<strong>en</strong><br />
kan röjas utan att d<strong>en</strong> anställde lider m<strong>en</strong> så gäller sekretess bland<br />
annat för uppgift som rör d<strong>en</strong> anställdes hälsotillstånd, är<strong>en</strong>de<br />
om omplacering eller p<strong>en</strong>sionering. Är<strong>en</strong>de om anställning eller<br />
disciplinansvar har inte sekretesskydd.<br />
1.13 Tvister <strong>och</strong> sjuklönegaranti<br />
LRA (1974:371)<br />
20-28 §§ SjLL<br />
35 § MBL<br />
I SjLL finns bestämmelser om så kallad sjuklönegaranti. Syftet<br />
med dessa bestämmelser är att ge arbetstagar<strong>en</strong> ett ekonomiskt<br />
skydd när det uppstår <strong>en</strong> tvist mellan arbetstagar<strong>en</strong> <strong>och</strong> arbetsgivar<strong>en</strong><br />
vad gäller sjuklön<strong>en</strong>. Sjuklönegaranti kan <strong>en</strong>ligt SjLL<br />
bara betalas ut om tvist<strong>en</strong> gäller om arbetsförmågan är nedsatt på<br />
grund av sjukdom, nedsättning<strong>en</strong>s omfattning eller om arbetstagar<strong>en</strong><br />
har <strong>en</strong> anställning hos arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
Här finns skäl att särskilt uppmärksamma <strong>en</strong> regel i lag<strong>en</strong> om<br />
medbestämmande i arbetslivet (35 § MBL). Enligt d<strong>en</strong>na regel ska<br />
<strong>en</strong> arbetsgivare, under vissa omständigheter som omnämns i lagtext<strong>en</strong>,<br />
omedelbart påkalla förhandling om det uppkommer rättstvist<br />
om lön eller annan ersättning till medlem i organisation<strong>en</strong>.<br />
1.13.1 Sjuklönegaranti<br />
<strong>Om</strong> Försäkringskassan har betalt sjuklönegaranti till <strong>en</strong> arbetstagare<br />
kan beloppet återkrävas från arbetsgivar<strong>en</strong>. Enligt SjLL ska<br />
sjuklönegaranti betalas med ett skäligt belopp. Det högsta belopp<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
25
som kan betalas per dag är <strong>en</strong> trehundrasextiofemtedel av 80 proc<strong>en</strong>t<br />
av maximalt d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundade inkomst<strong>en</strong> (SGI), det<br />
vill säga 7,5 gånger prisbasbeloppet.<br />
1.14 Sjuklön<strong>en</strong>s storlek<br />
6-7 <strong>och</strong> 15 §§ SjLL<br />
1.14.1 Kar<strong>en</strong>sdag<br />
För d<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> i sjuklöneperiod<strong>en</strong> (kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong>) betalas<br />
<strong>en</strong>ligt SjLL ing<strong>en</strong> sjuklön. Lag<strong>en</strong> innehåller inget krav på att<br />
<strong>sjukfrånvaro</strong>n ska ha varit viss minsta tid för att <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag ska<br />
föreligga. Det betyder att <strong>en</strong> arbetstagare som blir sjuk på arbetsplats<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> går hem tidigare d<strong>en</strong> dag<strong>en</strong> går miste om sjuklön <strong>en</strong>bart<br />
för frånvarotid<strong>en</strong> <strong>och</strong> inte för <strong>en</strong> hel dag. I ALFA/AVA finns<br />
särskilda bestämmelser om partiellt sjukavdrag när <strong>en</strong> arbetstagare<br />
är sjuk del av <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag, se avsnitt 1.17.5 Sjuk del av dag.<br />
Kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong> gäller också vid arbetsskada. För övriga ersättningar<br />
från Försäkringskassan, till exempel <strong>rehabilitering</strong>sp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong><br />
sjukp<strong>en</strong>ning vid förebyggande behandling/<strong>rehabilitering</strong>, gäller<br />
inte kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong>.<br />
En kar<strong>en</strong>sdag kan inte bytas ut mot annan ledighet. Äv<strong>en</strong> om<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> skulle medge att första arbetsdag<strong>en</strong> i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
tas ut som <strong>en</strong> semesterdag eller komp<strong>en</strong>sationsledighet, blir<br />
d<strong>en</strong> första arbetsdag<strong>en</strong> därefter <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag om arbetstagar<strong>en</strong><br />
fortfarande är sjuk. En sjuklöneperiod inleds <strong>en</strong>ligt 6 § SjLL alltid<br />
med <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag. De <strong>en</strong>da undantag<strong>en</strong> från d<strong>en</strong>na regel inträffar<br />
vid återinsjuknande <strong>och</strong> högriskskydd, se avsnitt 1.4 Återinsjuknanderegel<br />
respektive 1.6 Särskilt högriskskydd.<br />
1.14.2 Sjuklön<strong>en</strong> under dag 2-14<br />
För dag 2-14 i sjuklöneperiod<strong>en</strong> betalas sjuklön med 80 proc<strong>en</strong>t<br />
av månadslön<strong>en</strong> <strong>och</strong> ev<strong>en</strong>tuella andra anställningsförmåner som<br />
arbetstagar<strong>en</strong> går miste om på grund av <strong>sjukfrånvaro</strong>n. En arbetstagare<br />
får <strong>en</strong>dast sjuklön för de dagar han eller hon skulle ha arbetat<br />
under sjuklöneperiod<strong>en</strong>. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare insjuknar på<br />
<strong>en</strong> fridag, till exempel <strong>en</strong> lördag eller <strong>en</strong> söndag, blir d<strong>en</strong> första<br />
dag<strong>en</strong> han eller hon skulle ha arbetat <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag.<br />
26 | SJUKLÖNEPERIOD
Exempel – ersättningsbar tid:<br />
En arbetstagare är sjuk fredag till <strong>och</strong> med torsdag. Lördagar <strong>och</strong><br />
söndagar är arbetsfria dagar <strong>och</strong> då betalas inte någon sjuklön. För<br />
fredag<strong>en</strong> betalas inte någon sjuklön (kar<strong>en</strong>sdag). För måndag till<br />
<strong>och</strong> med torsdag betalas sjuklön med 80 proc<strong>en</strong>t av arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
lön <strong>och</strong> andra anställningsförmåner.<br />
1.14.3 Beräkningsunderlag<br />
Beräkning<strong>en</strong> av sjuklön ska grundas på d<strong>en</strong> lön <strong>och</strong> andra anställningsförmåner<br />
som normalt skulle ha utgetts om arbetstagar<strong>en</strong><br />
hade varit i arbete. Sjuklön betalas bara för tid då arbetstagar<strong>en</strong><br />
skulle ha arbetat.<br />
En löne- eller anställningsförmån som inte går förlorad på grund<br />
av sjukdom, till exempel förmån av fri bostad eller bil, ska inte<br />
räknas in i beräkningsunderlaget. Inte heller ersättning som avser<br />
sådana kostnader som arbetstagar<strong>en</strong> har när han eller hon utför<br />
sitt arbete räknas in i underlaget.<br />
1.14.4 Kollektivavtal<br />
Enligt SjLL kan arbetsmarknad<strong>en</strong>s parter g<strong>en</strong>om kollektivavtal,<br />
som träffats eller godkänts på förbundsnivå på arbetstagarsidan,<br />
träffa avtal om d<strong>en</strong> närmare beräkning<strong>en</strong> av sjuklön<strong>en</strong>s storlek.<br />
I ALFA finns bestämmelserna om beräkning av lön under <strong>sjukfrånvaro</strong><br />
i 6 kap 4-6 §§. Motsvarande bestämmelser finns i 12 § 4-6<br />
mom AVA.<br />
1.15 Sjuklön <strong>en</strong>ligt avtal<br />
6 kap 5-6 §§ ALFA<br />
12 § 5-6 mom AVA<br />
För att arbetstagar<strong>en</strong> ska få d<strong>en</strong> ersättning på 80 proc<strong>en</strong>t under<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong> som lag<strong>en</strong> föreskriver gör arbetsgivar<strong>en</strong> sjukavdrag<br />
på lön<strong>en</strong>. Avdraget görs för varje arbetsdag som arbetstagar<strong>en</strong><br />
är frånvarande på grund av sjukdom. För helgdagar <strong>och</strong><br />
arbetsfria dagar som infaller under sjuklöneperiod<strong>en</strong> görs inget<br />
sjukavdrag.<br />
Exempel – sjukavdrag:<br />
En arbetstagare som arbetar heltid måndag till fredag är sjuk från<br />
<strong>och</strong> med tisdag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 23 december till <strong>och</strong> med tisdag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 30<br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
27
december. För tisdag<strong>en</strong>, som är <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag, betalas ing<strong>en</strong> sjuklön.<br />
För onsdag<strong>en</strong> (julafton) till <strong>och</strong> med fredag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 26 december<br />
(annandag<strong>en</strong>) görs inget sjukavdrag, eftersom de är helgdagar.<br />
Lördag<strong>en</strong> <strong>och</strong> söndag<strong>en</strong> är fridagar då inte heller sjukavdrag görs.<br />
För måndag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 29 december till <strong>och</strong> med tisdag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 30 december<br />
görs sjukavdrag <strong>och</strong> arbetstagar<strong>en</strong> får då sjuklön med 80<br />
proc<strong>en</strong>t.<br />
Dag i<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
Sjukavdrag<br />
28 | SJUKLÖNEPERIOD<br />
Ti 23/12 On 24/12 To 25/12 Fr 26/12 Lö 27/12 Sö 28/12 Må 29/12 Ti 30/12 On 31/12<br />
arbetsdag fridag fridag fridag fridag fridag arbetsdag arbetsdag arbetsdag<br />
sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk sjuk<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
ja (kar<strong>en</strong>sdag)<br />
nej nej nej nej nej ja ja ja<br />
1.15.1 Beräkning av sjukavdrag<br />
För att räkna fram ett helt arbetsdagsavdrag multipliceras månadslön<strong>en</strong><br />
med 12 <strong>och</strong> divideras därefter med årsarbetstid<strong>en</strong>. Avdraget<br />
under sjuklöneperiod<strong>en</strong> blir därmed lika stort oavsett i vilk<strong>en</strong><br />
månad det görs.<br />
Årsarbetstid<strong>en</strong> är det g<strong>en</strong>omsnittliga antalet arbetsdagar per<br />
vecka multiplicerat med 52. För <strong>en</strong> anställd som arbetar måndag<br />
till fredag är årsarbetstid<strong>en</strong> 5 dagar x 52 veckor = 260 dagar.<br />
Exempel – heltidsanställd:<br />
En arbetstagare som arbetar heltid måndag till fredag <strong>och</strong> har <strong>en</strong><br />
lön på 20 000 kronor per månad får helt arbetsdagsavdrag med:<br />
20 000 x 12<br />
260<br />
= 923 kronor<br />
<strong>Om</strong> lön<strong>en</strong> istället är 30 000 kronor per månad blir arbetsdagsavdraget:<br />
30 000 x 12<br />
260<br />
= 1385 kronor
Årsarbetstid<strong>en</strong> är det g<strong>en</strong>omsnittliga antalet arbetsdagar per vecka<br />
multiplicerat med 52. För <strong>en</strong> deltidsanställd som arbetar halvtid<br />
med arbetstid<strong>en</strong> förlagd till 3 dagar <strong>en</strong>a veckan <strong>och</strong> 2 dagar andra<br />
veckan blir årsarbetstid<strong>en</strong> 2,5 x 52 veckor = 130 dagar.<br />
Exempel – deltidsanställd:<br />
En arbetstagare som arbetar deltid med arbetstid<strong>en</strong> förlagd till<br />
3 dagar <strong>en</strong>a veckan <strong>och</strong> 2 dagar andra veckan <strong>och</strong> har <strong>en</strong> lön på<br />
10 000 kronor per månad får ett arbetsdagsavdrag med:<br />
10 000 x 12<br />
130<br />
= 923 kronor<br />
<strong>Om</strong> lön<strong>en</strong> istället är 20 000 kronor per månad blir arbetsdagsavdraget:<br />
20 000 x 12<br />
130<br />
= 1 846 kronor<br />
1.15.2 Löneunderlag för beräkning av sjukavdrag<br />
Sjukavdragets storlek är bero<strong>en</strong>de dels av årsarbetstid<strong>en</strong>, dels av<br />
vad som ingår i arbetstagar<strong>en</strong>s löneunderlag. Sjukavdragets löneunderlag<br />
består av de olika inkomster som är samlade i månadslönebegreppet.<br />
Ev<strong>en</strong>tuellt övertidstillägg räknas <strong>en</strong>ligt ALFA/<br />
AVA inte med i underlaget.<br />
1.15.3 Månadslönebegreppet<br />
I månadslön<strong>en</strong> ingår d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong>, det vill säga individuell lön<br />
<strong>och</strong> månad<strong>en</strong>s fasta lönetillägg, samt det g<strong>en</strong>omsnittliga månadsbeloppet<br />
av rörliga lönetillägg som arbetstagar<strong>en</strong> hade året före<br />
insjuknandeåret.<br />
1.15.4 Sjukavdraget under sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
För kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong> görs ett helt arbetsdagsavdrag. För dag 2 till <strong>och</strong><br />
med 14 ska sjukavdraget ge arbetstagar<strong>en</strong> 80 proc<strong>en</strong>t i sjuklön.<br />
Dag 1 100 % x månadslön<strong>en</strong> x 12<br />
årsarbetstid<strong>en</strong><br />
Dag 2-14 20 % x månadslön<strong>en</strong> x 12<br />
årsarbetstid<strong>en</strong><br />
SJUKLÖNEPERIOD |<br />
29
1.15.5 Sjuk del av dag<br />
När arbetstagar<strong>en</strong> bara är sjuk <strong>en</strong> viss del av arbetsdag<strong>en</strong> görs ett<br />
partiellt sjukavdrag, det vill säga ett avdrag som motsvarar frånvarons<br />
omfattning för alla dagar utom kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong>. För kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong><br />
gäller särskilda regler <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA.<br />
Sjukfrånvarons längd under kar<strong>en</strong>sdag<strong>en</strong> Proc<strong>en</strong>t av helt sjukavdrag<br />
Högst 25 % av arbetstid<strong>en</strong> 25 %<br />
Mer än 25 % m<strong>en</strong> högst 50 % 50 %<br />
mer än 50 % m<strong>en</strong> högst 75 % 75 %<br />
Mer än 75 % 100 %<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare vid upprepade tillfäll<strong>en</strong> insjuknar <strong>och</strong> går<br />
hem efter att ha arbetat del av <strong>en</strong> dag <strong>och</strong> därför inte får avdrag<br />
för <strong>en</strong> hel kar<strong>en</strong>sdag, bör arbetsgivar<strong>en</strong> ifrågasätta rimlighet<strong>en</strong> i<br />
detta <strong>och</strong> ta upp <strong>en</strong> diskussion med arbetstagar<strong>en</strong>.<br />
30 | SJUKLÖNEPERIOD
2<br />
Ersättning efter sjuklöneperiod<br />
SofL (1999:799)<br />
25-28 kap SFB<br />
6 kap ALFA<br />
12 § AVA<br />
RAR 2002:5<br />
Ds 2008:4 Ettårsgräns för sjukp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong> införande av<br />
förlängd sjukp<strong>en</strong>ning<br />
Proposition 2007/08:136 En reformerad sjukskrivnings-<br />
process för ökad återgång i arbete<br />
Lag (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjuk-<br />
dom prova annat arbete<br />
Förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring<br />
2.1 Rehabiliteringskedjan<br />
Under 2008 infördes <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>skedja med fasta tidpunkter<br />
för Försäkringskassans prövning av arbetsförmågan under ett<br />
sjukfall. Under samma år infördes också <strong>en</strong> ettårsgräns för sjukp<strong>en</strong>ning<br />
<strong>och</strong> d<strong>en</strong> tidsbegränsade sjukersättning<strong>en</strong> avskaffades.<br />
2.2 Sammanslagning av sjukperioder<br />
För att undvika att ett kortare avbrott mellan två sjukperioder<br />
medför att prövning<strong>en</strong> i <strong>rehabilitering</strong>skedjan börjar om från dag<br />
1 gäller regler om sammanslagning av sjukperioder. Sammanslagning<strong>en</strong><br />
sker oavsett om det rör sig om hel <strong>och</strong> partiell sjukskrivning<br />
eller om arbetstagar<strong>en</strong> är sjukskriv<strong>en</strong> för olika diagnoser vid<br />
respektive sjukfall.<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
31
Innan Försäkringskassan bedömer om arbetstagar<strong>en</strong> har rätt till<br />
ersättning måste det fastställas var i <strong>rehabilitering</strong>skedjan person<strong>en</strong><br />
befinner sig. När Försäkringskassan ska beräkna hur lång tid<br />
arbetstagar<strong>en</strong> har haft nedsatt arbetsförmåga ska dagar i sjukperioder<br />
läggas samman om person<strong>en</strong> inte har arbetat alls mellan<br />
sjukperioderna eller om arbetstagar<strong>en</strong> arbetat under <strong>en</strong> period<br />
om mindre än 90 dagar mellan sjukperioderna. Förutom dagar<br />
med sjukp<strong>en</strong>ning räknas äv<strong>en</strong> dagar med <strong>rehabilitering</strong>sersättning,<br />
ersättning för arbetsresor, förebyggande sjukp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong><br />
aktivitetsstöd under sjukdom. Det har betydelse för om Försäkringskassan<br />
ska pröva arbetsförmågan mot arbete hos ordinarie<br />
arbetsgivare (till <strong>och</strong> med dag 180 i <strong>rehabilitering</strong>skedjan) eller<br />
mot d<strong>en</strong> reguljära arbetsmarknad<strong>en</strong> efter dag 180 i <strong>rehabilitering</strong>skedjan.<br />
Dagar med sjuklön läggs ihop med arbetad tid, om sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
inte övergår i <strong>en</strong> sjukperiod med ersättning från Försäkringskassan.<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> varit ledig <strong>och</strong> inte utfört förvärvsarbete,<br />
till exempel erhållit tillfällig föräldrap<strong>en</strong>ning, ska det inte<br />
räknas ihop med arbetad tid. Detta innebär att sjukperioder kan<br />
komma att läggas ihop trots att tid<strong>en</strong> mellan sjukperioderna överstiger<br />
90 dagar.<br />
2.3 Försäkringsmedicinskt beslutsstöd<br />
Socialstyrels<strong>en</strong> <strong>och</strong> Försäkringskassan har tillsammans tagit fram<br />
<strong>en</strong> vägledning som stöd för beslut. Beslutsstödet är i första hand<br />
riktat till sjukskrivande instanser <strong>och</strong> handläggare vid Försäkringskassan.<br />
Syftet med beslutsstödet är att ta fram <strong>en</strong> mer kvalitetssäkrad,<br />
<strong>en</strong>hetlig <strong>och</strong> rättssäker sjukskrivningsprocess. Stödet<br />
består av <strong>en</strong> del med rekomm<strong>en</strong>derade sjukskrivningstider för<br />
vanliga diagnoser <strong>och</strong> <strong>en</strong> del med övergripande principer som<br />
gäller vid sjukskrivning. Det försäkringsmässiga beslutsstödet<br />
kan utgöra ett stöd för arbetsgivare i ett <strong>rehabilitering</strong>sär<strong>en</strong>de.<br />
Via stödet kan arbetsgivar<strong>en</strong> få <strong>en</strong> uppfattning om vad som är<br />
rimligt att förvänta sig vad gäller sjukskrivning<strong>en</strong>s längd <strong>och</strong><br />
ev<strong>en</strong>tuella behov av <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Läs mer om beslutsstödet på Socialstyrels<strong>en</strong> webbplats<br />
www.socialstyrels<strong>en</strong>.se.<br />
32 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
2.4 Sjukfall från <strong>och</strong> med dag 15 till <strong>och</strong> med dag 90<br />
28 kap 19-21 §§ SFB<br />
RAR 2002:5<br />
6 kap 4 <strong>och</strong> 7-7a §§ ALFA<br />
9 kap 8 § ALFA<br />
12 § 4 <strong>och</strong> 7 mom AVA<br />
15 § 3 mom AVA<br />
BB-tak<br />
7,5 x<br />
PBB<br />
Swedish Ag<strong>en</strong>cy<br />
for Governm<strong>en</strong>t Employers<br />
Ersättning under sjukdom<br />
E<br />
N<br />
K<br />
A<br />
R<br />
E<br />
N<br />
S<br />
D<br />
A<br />
G<br />
80<br />
%<br />
S<br />
j<br />
u<br />
k<br />
l<br />
ö<br />
n<br />
Dag Dag<br />
1 2-14<br />
Dag 15-365<br />
87,6 %<br />
från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
10 % från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
Sjukp<strong>en</strong>ning på normalnivå<br />
77,6 % från Försäkringskassan<br />
72,75 %<br />
från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
Sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
fortsättningsnivå<br />
72,75 % från<br />
Försäkringskassan<br />
2.4.1 Minskningsregeln<br />
I SFB finns <strong>en</strong> särskild regel om minskning av sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong><br />
i vissa fall. D<strong>en</strong>na regel infördes i syfte att motverka att vissa<br />
arbetstagare via avtal skulle få <strong>en</strong> högre komp<strong>en</strong>sationsnivå vid<br />
sjukdom än andra grupper i samhället.<br />
Minskningsregeln tillämpas om d<strong>en</strong> anställde får lön från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
för samma tid som sjukp<strong>en</strong>ning betalas. Semesterlön <strong>och</strong><br />
uppehållslön/ferielön ska <strong>en</strong>ligt Försäkringskassans vägledning<br />
inte betraktas som lön i minskningsregelns m<strong>en</strong>ing. Sådana ersättningar<br />
medför därför inte att sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> minskas äv<strong>en</strong><br />
om de betalas för samma tid som sjukp<strong>en</strong>ning avser.<br />
<strong>Om</strong> reglerna om sjukavdrag i ALFA/AVA följs ska inte Försäkringskassan<br />
minska arbetstagar<strong>en</strong>s sjukp<strong>en</strong>ning. <strong>Om</strong> d<strong>en</strong> lön som<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> betalar ut under sjukdom överstiger 10 proc<strong>en</strong>t av<br />
1 år-<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
33
vad arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha fått i lön om han varit i arbete, kan<br />
Försäkringskassan minska sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> med det överstigande<br />
beloppet. För d<strong>en</strong> som tjänar mer än 7,5 prisbasbelopp gäller att<br />
sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> minskas med d<strong>en</strong> del av lön<strong>en</strong> eller sjuklön<strong>en</strong> som<br />
överstiger 90 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> lön arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha haft om<br />
han hade arbetat.<br />
Det finns ing<strong>en</strong> bestämmelse om avräkning om arbetsgivar<strong>en</strong><br />
betalar sjuklön under <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag. Reglerna bygger dock på förutsättning<strong>en</strong><br />
att sådan ersättning inte betalas. Enligt SBF gäller<br />
minskningsregeln lön under sjukdom som betalas för samma tid<br />
som sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> avser. Eftersom sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> är <strong>en</strong> förmån<br />
som beräknas per dag innebär detta att äv<strong>en</strong> minskning<strong>en</strong> beräknas<br />
per dag <strong>och</strong> <strong>en</strong>dast för de dagar som d<strong>en</strong> anställde har rätt till<br />
sjukp<strong>en</strong>ning.<br />
2.4.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag – sjukp<strong>en</strong>ninggrundande<br />
inkomst (SGI)<br />
SGI är d<strong>en</strong> årliga inkomst som <strong>en</strong> arbetstagare kan antas komma<br />
att få tills vidare av anställning eller annat förvärvsarbete. D<strong>en</strong><br />
fungerar som ett beräkningsunderlag för olika ersättningar inom<br />
d<strong>en</strong> allmänna försäkring<strong>en</strong>. Det gäller förutom sjukp<strong>en</strong>ning<br />
bland annat föräldrap<strong>en</strong>ning <strong>och</strong> tillfällig föräldrap<strong>en</strong>ning. Vid<br />
beräkning av sjukp<strong>en</strong>ning bortses från inkomster som överstiger<br />
7,5 prisbasbelopp. Försäkrad för sjukp<strong>en</strong>ning är arbetstagare som<br />
arbetar i Sverige <strong>och</strong> har <strong>en</strong> årsinkomst på minst 24 proc<strong>en</strong>t av<br />
ett prisbasbelopp. För att kunna få sjukp<strong>en</strong>ning måste dessutom<br />
arbetsförmågan vara nedsatt på grund av sjukdom<strong>en</strong> med minst<br />
25 proc<strong>en</strong>t.<br />
Från d<strong>en</strong> 15:e kal<strong>en</strong>derdag<strong>en</strong> i sjukperiod<strong>en</strong> betalar Försäkringskassan<br />
sjukp<strong>en</strong>ning. Ersättning<strong>en</strong> är 80 proc<strong>en</strong>t (multiplicerad<br />
med faktor 0,97) av d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande inkomst<strong>en</strong> dividerad<br />
med 365 dagar. Det innebär att sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> är kal<strong>en</strong>derdagsberäknad,<br />
det vill säga d<strong>en</strong> utbetalas för alla dagar oavsett om<br />
de är arbetsdagar eller fridagar, till skillnad från sjuklön<strong>en</strong> som<br />
<strong>en</strong>dast utbetalas för dagar då arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat.<br />
34 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
2.4.3 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
När arbetstagar<strong>en</strong> får sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan mellan<br />
dag 15 <strong>och</strong> 364 gör arbetsgivar<strong>en</strong> ett sjukavdrag. Man kan uttrycka<br />
det så att d<strong>en</strong> ”ersättning” som arbetsgivar<strong>en</strong> betalar <strong>en</strong>ligt avtal<br />
eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong> är ett avdrag som är mindre än 100 proc<strong>en</strong>t. Det innebär<br />
att arbetstagar<strong>en</strong> får <strong>en</strong> komp<strong>en</strong>sation (sjukp<strong>en</strong>ning plus ersättning<br />
från arbetsgivar<strong>en</strong>) med cirka 90 proc<strong>en</strong>t av lön<strong>en</strong>. Dessutom<br />
kompletterar arbetsgivar<strong>en</strong> Försäkringskassans sjukp<strong>en</strong>ning<br />
så att arbetstagare med inkomster över 7,5 prisbasbelopp får <strong>en</strong><br />
total ersättningsnivå på cirka 90 proc<strong>en</strong>t.<br />
Förutsättning<strong>en</strong> för att sjukavdrag görs på detta sätt är att sjukp<strong>en</strong>ning<br />
betalas ut av Försäkringskassan. <strong>Om</strong> Försäkringskassan<br />
inte längre betalar sjukp<strong>en</strong>ning har arbetstagar<strong>en</strong> inte rätt till<br />
ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtalets regler om sjukavdrag. Arbetsgivar<strong>en</strong><br />
kan, <strong>en</strong>ligt 6 kap 4 § 4 st i ALFA <strong>och</strong> motsvarande bestämmelse<br />
i AVA (se förhandlingsprotokoll 08-06-19), kräva att<br />
arbetstagar<strong>en</strong> styrker att d<strong>en</strong>ne erhåller sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan.<br />
Dag i sjukperiod<strong>en</strong><br />
Arbetstagare med årslön upp<br />
till basbeloppstaket<br />
Sjukavdrag i % på daglön<strong>en</strong><br />
Arbetstagare med årslön över basbeloppstaket<br />
Sjukavdrag i % på d<strong>en</strong> del<br />
av daglön<strong>en</strong> som understiger<br />
basbeloppstaket<br />
15-364 90 % 90 % 12,4 %<br />
365-914 27,25 %<br />
Sjukavdrag i % på d<strong>en</strong> del<br />
av daglön<strong>en</strong> som överstiger<br />
basbeloppstaket<br />
Eftersom arbetstagar<strong>en</strong> får sjukp<strong>en</strong>ning för varje kal<strong>en</strong>derdag<br />
beräknas också sjukavdraget per kal<strong>en</strong>derdag. Ett kal<strong>en</strong>derdagsbaserat<br />
avdrag får man g<strong>en</strong>om att räkna fram daglön<strong>en</strong>, det vill<br />
säga månadslön<strong>en</strong> multiplicerad med 12 <strong>och</strong> därefter dividerad<br />
med 365 dagar. Månadslönebegreppet är detsamma som under<br />
sjuklöneperiod<strong>en</strong>, nämlig<strong>en</strong> d<strong>en</strong> fasta lön<strong>en</strong> (individuell lön <strong>och</strong><br />
fasta lönetillägg) samt det g<strong>en</strong>omsnittliga månadsbeloppet av rörliga<br />
lönetillägg som arbetstagar<strong>en</strong> hade året före insjuknandeåret.<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
35
Exempel – beräkning av sjukavdrag:<br />
För <strong>en</strong> arbetstagare som arbetar heltid måndag till fredag <strong>och</strong> har<br />
<strong>en</strong> lön på 20 000 kronor per månad blir daglön<strong>en</strong>:<br />
20 000 x 12<br />
365<br />
= 658 kronor<br />
<strong>Om</strong> lön<strong>en</strong> istället är 30 000 kronor per månad blir daglön<strong>en</strong>:<br />
30 000 x 12<br />
365<br />
= 986 kronor<br />
För aktuellt prisbasbelopp se www.scb.se. Prisbasbelopp för 2011<br />
är 42 800 kronor.<br />
Eftersom arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA ska komplettera sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong><br />
för de arbetstagare vars lön överstiger 7,5 prisbasbelopp<br />
måste daglön<strong>en</strong> delas upp på lönedelar under respektive över basbeloppstaket.<br />
Basbeloppstaket för daglön<strong>en</strong> 2011 är:<br />
Sjukavdraget blir då:<br />
7,5 x 42 800<br />
365<br />
= 879 kronor<br />
90 proc<strong>en</strong>t av 879 kronor = 791 <strong>och</strong><br />
12,4 proc<strong>en</strong>t av 107 (986 - 879) = 11 kronor<br />
36 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
2.5 Sjukfall från <strong>och</strong> med dag 91 till <strong>och</strong> med<br />
dag 365<br />
27 kap SFB<br />
6 kap 7 § ALFA<br />
12 § 7 mom AVA<br />
RAR 1998:2<br />
Lag (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjuk-<br />
dom prova annat arbete<br />
19a § Förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring<br />
SofL (1999:799)<br />
Från <strong>och</strong> med dag 91 i sjukfallet ska Försäkringskassan utöka sin<br />
prövning av arbetsförmågan för att se om arbetstagar<strong>en</strong> kan klara<br />
något annat arbete hos arbetstagar<strong>en</strong>, ev<strong>en</strong>tuellt efter medicinsk<br />
<strong>rehabilitering</strong>, omplacering eller annan arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong>såtgärd.<br />
<strong>Om</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> erbjuder annat arbete som arbetstagar<strong>en</strong><br />
trots sina medicinska besvär kan klara så har arbetstagar<strong>en</strong><br />
inte längre rätt till ersättning från Försäkringskassan.<br />
2.5.1 Kontakt med Arbetsförmedling<strong>en</strong><br />
<strong>Om</strong> det under Försäkringskassans utredningsarbete inför dag 90<br />
framgår att det är osannolikt att arbetstagar<strong>en</strong> kan återgå i något<br />
arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong> ska Försäkringskassan erbjuda arbetstagar<strong>en</strong><br />
kontakt med Arbetsförmedling<strong>en</strong>. Arbetstagar<strong>en</strong> har<br />
då fram till <strong>och</strong> med dag 180 på sig att söka nytt arbete utan att<br />
rätt<strong>en</strong> till sjukp<strong>en</strong>ning ifrågasätts.<br />
2.5.2 Ledighetslag vid sjukdom<br />
Ledighetslag<strong>en</strong> innebär att arbetstagar<strong>en</strong>, under vissa förutsättningar,<br />
har rätt till tjänstledighet för att prova annat arbete. Lag<strong>en</strong><br />
är tvingande till arbetstagar<strong>en</strong>s förmån.<br />
För att omfattas av lag<strong>en</strong> krävs att arbetstagar<strong>en</strong> har varit sjukskriv<strong>en</strong><br />
under minst 90 dagar <strong>och</strong> att arbetstagar<strong>en</strong> har ingått ett<br />
anställningsavtal med <strong>en</strong> annan arbetsgivare under tid<strong>en</strong> från <strong>och</strong><br />
med dag 91 till <strong>och</strong> med dag 180 av sjukperiod<strong>en</strong>. <strong>Om</strong>fattning<strong>en</strong><br />
på ledighet<strong>en</strong> ska motsvara omfattning<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> nya anställning-<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
37
<strong>en</strong>. Det finns inget krav på att d<strong>en</strong> nya anställning<strong>en</strong> ska ha viss<br />
anställningsform. Ledighet<strong>en</strong> ska beviljas på heltid eller deltid<br />
bero<strong>en</strong>de på om arbetstagar<strong>en</strong> har helt eller delvis nedsatt arbetsförmåga.<br />
Ledighet<strong>en</strong> <strong>och</strong> d<strong>en</strong> sjukperiod som ligger till grund för<br />
rätt<strong>en</strong> till ledighet får tillsammans uppgå till högst tolv månader<br />
<strong>och</strong> kan därmed som längst pågå under 9 månader.<br />
Läs mer om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom<br />
prova annat arbete i <strong>Arbetsgivarverket</strong>s skrift ”<strong>Om</strong> ledighet<br />
– <strong>en</strong> vägledning för statliga arbetsgivare”. Skrift<strong>en</strong> finns att<br />
ladda ner <strong>och</strong> beställa på www.arbetsgivarverket.se.<br />
2.5.3 Försäkringskassans handläggning under dag 181-365<br />
Från <strong>och</strong> med dag 181 ska Försäkringskassan som huvudregel äv<strong>en</strong><br />
ta ställning till om arbetstagar<strong>en</strong> kan försörja sig själv g<strong>en</strong>om<br />
förvärvsarbete på d<strong>en</strong> reguljära arbetsmarknad<strong>en</strong> i övrigt eller<br />
g<strong>en</strong>om annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller<br />
h<strong>en</strong>ne.<br />
I begreppet ”d<strong>en</strong> reguljära arbetsmarknad<strong>en</strong>” avses, <strong>en</strong>ligt<br />
proposition 2007/08:136 ”En reformerad sjukskrivnings-<br />
process för ökad återgång i arbete”, äv<strong>en</strong> vissa subv<strong>en</strong>tionerade<br />
anställningar såsom nystartsjobb. Däremot ingår inte sub-<br />
v<strong>en</strong>tionerade anställningar som bara är tillgängliga för<br />
personer med funktionshinder, till exempel lönebidrags-<br />
anställningar eller anställning inom Samhall. Inte heller kan<br />
man anse att <strong>en</strong> person kan försörja sig g<strong>en</strong>om förvärvsarbete<br />
om hon eller han <strong>en</strong>dast kan utföra arbet<strong>en</strong> som utifrån <strong>en</strong><br />
nationell arbetsmarknad är mycket udda <strong>och</strong> sällan före-<br />
kommande.<br />
Försäkringskassan kan skjuta upp prövning<strong>en</strong> mot d<strong>en</strong> reguljära<br />
arbetsmarknad<strong>en</strong> trots att 180 dagar har förflutit om det föreligger<br />
särskilda skäl. Särskilda skäl kan till exempel vara om arbetstagar<strong>en</strong><br />
väntar på, eller nylig<strong>en</strong> har g<strong>en</strong>omgått, <strong>en</strong> operation som<br />
med stor sannolikhet leder till att arbetsförmågan återställs, om<br />
arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong> eller partiell återgång i arbete har<br />
38 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
påbörjats. Särskilda skäl kan inte tillämpas om återgång i arbete<br />
<strong>en</strong>dast är möjlig på deltid eller om arbetstagar<strong>en</strong>s sjukfall passerar<br />
dag 365.<br />
Försäkringskassan kan också om det i annat fall kan anses oskäligt<br />
skjuta upp bedömning<strong>en</strong> av arbetsförmågan mot d<strong>en</strong> reguljära<br />
arbetsmarknad<strong>en</strong>. Det kan exempelvis handla om de fall<br />
där Försäkringskassan bedömer att arbetsförmågan successivt<br />
kommer att försämras <strong>och</strong> person<strong>en</strong> på sikt skulle få svårigheter<br />
att äv<strong>en</strong> klara annat arbete än det ordinarie. Det kan dessutom<br />
gälla då <strong>en</strong> person får medicinsk behandling i syfte att förebygga<br />
<strong>en</strong> allvarlig sjukdom <strong>och</strong> arbetsförmågan är nedsatt som <strong>en</strong> följd<br />
av behandling<strong>en</strong>. Ett annat exempel är, <strong>en</strong>ligt förarbet<strong>en</strong>a, då <strong>en</strong><br />
person g<strong>en</strong>omgår långvarig <strong>rehabilitering</strong> efter <strong>en</strong> olycka eller vid<br />
viss typ av sjukdom, till exempel stroke, <strong>och</strong> där det finns <strong>en</strong> av<br />
Försäkringskassan godkänd plan för <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>. Äv<strong>en</strong> när<br />
<strong>en</strong> person har haft sin arbetsförmåga nedsatt under 365 dagar kan<br />
prövning<strong>en</strong> mot hela arbetsmarknad<strong>en</strong> skjutas upp om det kan<br />
anses oskäligt att göra <strong>en</strong> sådan prövning.<br />
2.5.4 Arbetslöshetsersättning vid tjänstledighet<br />
En arbetstagare som bedöms ha arbetsförmåga vid dag 180 kommer<br />
som huvudregel inte längre ha rätt till sjukp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong>ligt<br />
<strong>rehabilitering</strong>skedjan. <strong>Om</strong> det samtidigt vid aktuell tidpunkt inte<br />
säkert går att avgöra om d<strong>en</strong> anställdes möjligheter att återgå i<br />
något arbete hos ordinarie arbetsgivare är helt uttömda saknas<br />
förutsättningar att säga upp arbetstagar<strong>en</strong>, se avsnitt 4 Rehabilitering.<br />
Det kan också av andra skäl vara av värde för både arbetstagar<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> arbetsgivar<strong>en</strong> att anställning<strong>en</strong> består. I dessa fall<br />
kan arbetstagar<strong>en</strong> ha rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkring<strong>en</strong><br />
trots att han eller hon fortfarande är anställd hos arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
Rätt till ersättning förutsätter att arbetstagar<strong>en</strong> beviljats<br />
tjänstledigt utan lön <strong>och</strong> att han eller hon på grund av hälsoskäl<br />
inte kan återgå vare sig till tidigare arbete eller till annat arbete<br />
hos sin arbetsgivare, m<strong>en</strong> av Försäkringskassan bedömts ha arbets-<br />
förmåga i förhållande till arbetsmarknad<strong>en</strong> i övrigt. Det finns<br />
ing<strong>en</strong> skyldighet för arbetsgivar<strong>en</strong> att bevilja tjänstledigt. Arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
beslut om ev<strong>en</strong>tuell tjänstledighet bör fattas utifrån myndighet<strong>en</strong>s<br />
gällande <strong>rehabilitering</strong>spolicy <strong>och</strong> med verksamhet<strong>en</strong> i<br />
fokus.<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
39
2.5.5 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag<br />
<strong>Om</strong> Försäkringskassans utredning visar att rätt till ersättning<br />
kvarstår när 90 dagar har gått får arbetstagar<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> fortsättningsvis<br />
sjukp<strong>en</strong>ning med cirka 80 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande<br />
inkomst<strong>en</strong>. Sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> är fortfarande kal<strong>en</strong>derdagsberäknad.<br />
2.5.6 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> fortsätter att betala d<strong>en</strong> kompletterande ersättning<strong>en</strong><br />
på 10 proc<strong>en</strong>t fram till <strong>och</strong> med dag 364. Äv<strong>en</strong> de arbetstagare<br />
vars lön överstiger 7,5 prisbasbelopp erhåller fortsatt<br />
kompletterad sjukp<strong>en</strong>ning så att deras ersättning uppgår till cirka<br />
90 proc<strong>en</strong>t fram till <strong>och</strong> med dag 364. Sjukavdraget från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
är fortsatt kal<strong>en</strong>derdagsbaserad. Beräkning<strong>en</strong> av daglön<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> månadslönebegreppet är detsamma som för dag 15 till 90, se<br />
avsnitt 2.4.3 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal.<br />
2.6 Ettårsgräns för sjukp<strong>en</strong>ning<br />
27 kap 21-23 §§ SFB<br />
25 kap 24 § SFB<br />
37 kap SFB<br />
6 kap 7a § ALFA <strong>och</strong> motsvarande bestämmelse i AVA<br />
(förhandlingsprotokoll 2008-08-16)<br />
6 kapitlet 4 § 4 st ALFA <strong>och</strong> motsvarande bestämmelse<br />
i AVA (förhandlingsprotokoll 2008-08-16)<br />
4a § SjLL<br />
Proposition 2009/10:45 Kompletterande förändringar i sjuk-<br />
försäkring<strong>en</strong>, m.m. i samband med förstärkta insatser för<br />
återgång i arbete<br />
Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program<br />
Samtidigt som reglerna om <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>skedja infördes under<br />
2008 beslutades också om <strong>en</strong> maxgräns för antal dagar med<br />
sjukp<strong>en</strong>ning. Det infördes <strong>en</strong> ramtid för att förhindra ett kringgå<strong>en</strong>de<br />
av ettårsgräns<strong>en</strong>. En arbetstagare kan som huvudregel er-<br />
40 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
hålla sjukp<strong>en</strong>ning på normalnivå under 365 dagar under <strong>en</strong> ramtid<br />
av de s<strong>en</strong>ast föregå<strong>en</strong>de 450 dagarna. Olika sjukperioder slås<br />
samman <strong>och</strong> alla dagar i <strong>en</strong> sjukperiod räknas, äv<strong>en</strong> deltid räknas<br />
som <strong>en</strong> dag. Det spelar inte heller någon roll om sjukfall<strong>en</strong> beror<br />
på olika diagnoser. Detta betyder att <strong>en</strong> anställd som erhållit sjukp<strong>en</strong>ning<br />
under 364 dagar därefter måste ha ett uppehåll under<br />
minst 86 dagar (450-85=365) för att åter kunna få sjukp<strong>en</strong>ning.<br />
2.6.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag efter dag 365<br />
Enligt SFB kan sjukp<strong>en</strong>ning betalas ut under 365 dagar. Det<br />
finns dock tre undantag från ett-årsgräns<strong>en</strong> som medger att Försäkringskassan<br />
kan bevilja ytterligare sjukp<strong>en</strong>ningdagar. Nedan<br />
beskrivs de två första undantag<strong>en</strong>. I avsnitt 2.6.4 Ersättning efter<br />
dag 914 – fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå redogörs<br />
för ytterligare ett undantag.<br />
En arbetstagare som har fått sjukp<strong>en</strong>ning motsvarande cirka 80<br />
proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande inkomst<strong>en</strong> (SGI) för maximalt<br />
antal dagar kan, efter skriftlig ansökan, beviljas sjukp<strong>en</strong>ning<br />
på fortsättningsnivå. Sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå kan<br />
beviljas för maximalt 550 dagar <strong>och</strong> motsvarar cirka 75 proc<strong>en</strong>t av<br />
SGI. Sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå kan beviljas om d<strong>en</strong> anställde<br />
lider av sjukdom som kräver långvarig medicinsk behandling<br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>. Det kan äv<strong>en</strong> röra sig om fall där ytterligare<br />
sjukdomar eller skador har tillstött eller där medicinska eller<br />
andra insatser har dröjt. Någon begränsning av antalet dagar med<br />
sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå gäller inte om arbetsförmågan<br />
är nedsatt till följd av <strong>en</strong> arbetsskada.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> kan också ansöka om fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning<br />
på normalnivå vilket innebär att han eller hon kan beviljas ytterligare<br />
dagar med ersättningsnivå på cirka 80 proc<strong>en</strong>t av SGI. För<br />
att Försäkringskassan ska kunna bevilja fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning<br />
på normalnivå krävs att det föreligger <strong>en</strong> allvarlig sjukdom.<br />
Med allvarlig sjukdom avses, <strong>en</strong>ligt Socialstyrels<strong>en</strong>s definition,<br />
ett väl avgränsat sjukdomstillstånd eller skada. Tillståndet ska ha<br />
adekvat varaktighet trots att behövliga insatser gjorts. Det ska<br />
också handla om <strong>en</strong> mycket omfattande funktionsnedsättning<br />
eller:<br />
• betydande funktionsnedsättning med sannolik risk för om-<br />
fattande försämring av funktion inom det närmsta året, eller<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
41
• efter lång tids sjukdom/skada, fortsatt behov av omfattande<br />
<strong>och</strong> krävande behandling, eller<br />
• betydande risk för död inom fem år.<br />
Fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på normalnivå kan betalas ut utan<br />
tidsgräns efter ansökan.<br />
Läs mer om begreppet allvarlig sjukdom på Socialstyrels<strong>en</strong>s<br />
webbplats: www.socialstyrels<strong>en</strong>.se.<br />
2.6.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt avtal efter dag 365<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> har blivit beviljad sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå<br />
kompletterar arbetsgivar<strong>en</strong>, <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA, sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong><br />
för de arbetstagare vars lön överstiger 7,5 prisbasbelopp<br />
med 75 proc<strong>en</strong>t. Arbetstagar<strong>en</strong> får därmed <strong>en</strong> komp<strong>en</strong>sation<br />
(sjukp<strong>en</strong>ning plus ersättning från arbetsgivar<strong>en</strong>) med totalt cirka<br />
75 proc<strong>en</strong>t.<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> blir beviljad fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
normalnivå med cirka 80 proc<strong>en</strong>t kompletterar arbetsgivar<strong>en</strong><br />
istället sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> med 80 proc<strong>en</strong>t på d<strong>en</strong> del av lön<strong>en</strong> som<br />
överstiger 7,5 prisbasbelopp.<br />
Rätt<strong>en</strong> till avtals<strong>en</strong>lig ersättning efter dag 365 beror på om arbetstagar<strong>en</strong><br />
erhåller anting<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå eller<br />
fler dagar på normalnivå från Försäkringskassan. Det betyder, när<br />
det gäller sjukp<strong>en</strong>ning på fortsatt nivå, att d<strong>en</strong> avtals<strong>en</strong>liga komp<strong>en</strong>sation<strong>en</strong><br />
som längst kan betalas ut under 550 dagar, det vill<br />
säga totalt 914 dagar (364+550=914). När det gäller fler dagar med<br />
sjukp<strong>en</strong>ning på normalnivå (som kan bli aktuellt om det föreligger<br />
<strong>en</strong> allvarlig sjukdom) finns ing<strong>en</strong> bortre gräns för rätt<strong>en</strong> till<br />
ersättning <strong>och</strong> följaktlig<strong>en</strong> betalas d<strong>en</strong> avtals<strong>en</strong>liga komp<strong>en</strong>sation<strong>en</strong><br />
ut så länge som rätt till fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
normalnivå föreligger. För att säkerställa att arbetstagar<strong>en</strong> får korrekt<br />
komp<strong>en</strong>sation <strong>en</strong>ligt avtal kan arbetsgivar<strong>en</strong>, <strong>en</strong>ligt 6 kap 4 §<br />
fjärde stycket ALFA <strong>och</strong> motsvarande bestämmelse i AVA (se förhandlingsprotokoll<br />
2008-06-19), begära att arbetstagar<strong>en</strong> styrker<br />
att han eller hon får ersättning från Försäkringskassan.<br />
2.6.3 Introduktionsprogram hos Arbetsförmedling<strong>en</strong><br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare har fått sjukp<strong>en</strong>ning under ett år <strong>och</strong> därefter<br />
beviljats sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå under ytterligare<br />
550 dagar så har han eller hon nått gräns<strong>en</strong> för antal dagar med<br />
42 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
ersättning <strong>en</strong>ligt sjukförsäkring<strong>en</strong>, se dock avsnitt 2.6.4 Ersättning<br />
efter dag 914 – fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå<br />
för möjligheter att i vissa fall erhålla ytterligare dagar med<br />
ersättning från Försäkringskassan.<br />
När Försäkringskassan överväger att inte längre betala ut sjukp<strong>en</strong>ning<br />
eller om d<strong>en</strong> det gäller inte kan få fler månader med<br />
tidsbegränsad sjukersättning <strong>en</strong>ligt övergångsbestämmelser, ska<br />
person<strong>en</strong> erbjudas ett överlämningsmöte inför övergång<strong>en</strong> till<br />
Arbetsförmedling<strong>en</strong> <strong>och</strong> ett ev<strong>en</strong>tuellt deltagande i introduktionsprogrammet.<br />
<strong>Om</strong> person<strong>en</strong> har <strong>en</strong> anställning kan det vara<br />
mer lämpligt med ett avstämningsmöte till vilket äv<strong>en</strong> arbetsgivar<strong>en</strong><br />
kallas.<br />
Introduktionsprogrammet består av individuellt anpassade åtgärder.<br />
Syftet är att utreda <strong>och</strong> kartlägga vilket stöd som behövs för<br />
att individ<strong>en</strong> ska kunna delta i de olika insatser <strong>och</strong> program som<br />
Arbetsförmedling<strong>en</strong> kan erbjuda. Kartläggning<strong>en</strong> resulterar i <strong>en</strong><br />
handlingsplan. Introduktion<strong>en</strong> pågår under längst tre månader.<br />
Efter de tre månaderna kan individ<strong>en</strong> gå vidare i Arbetsförmedling<strong>en</strong>s<br />
programutbud <strong>och</strong> via hjälp <strong>och</strong> stöd så småningom söka<br />
arbete. Det är äv<strong>en</strong> möjligt för individ<strong>en</strong> att efter de tre kar<strong>en</strong>smånaderna<br />
återig<strong>en</strong> ansöka om rätt till sjukp<strong>en</strong>ning eller ansöka<br />
om varaktig sjukersättning.<br />
Under tid<strong>en</strong> individ<strong>en</strong> är aktuell hos Arbetsförmedling<strong>en</strong> kan<br />
d<strong>en</strong>ne ansöka om aktivitetsstöd. I de fall individ<strong>en</strong> har <strong>en</strong> arbetsgivare<br />
<strong>och</strong> dels ansöker <strong>och</strong> beviljas tjänstledigt utan lön av sin<br />
arbetsgivare, dels uppfyller vissa medlemsvillkor för rätt till arbetslöshetsersättning<br />
så har hon eller han rätt till aktivitetsstöd<br />
i nivå med ersättning från arbetslöshetskassan. Det finns ing<strong>en</strong><br />
skyldighet för arbetsgivar<strong>en</strong> att bevilja tjänstledigt, se avsnitt 2.5.4<br />
Rätt till arbetslöshetsersättning vid tjänstledighet.<br />
2.6.4 Ersättning efter dag 914 – fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning<br />
på fortsättningsnivå<br />
<strong>Om</strong> det är upp<strong>en</strong>bart att person<strong>en</strong> ifråga inte kan delta i ett program<br />
hos Arbetsförmedling<strong>en</strong> så kan Försäkringskassan under<br />
vissa förutsättningar bevilja h<strong>en</strong>ne eller honom fler dagar med<br />
sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå:<br />
• om person<strong>en</strong> är inlagd på sjukhus eller till följd av svår sjuk-<br />
dom får omfattande vård i till exempel hemmet eller på<br />
<strong>rehabilitering</strong>s<strong>en</strong>het,<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
43
• när återgång i arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program<br />
skulle medföra risk för allvarlig försämring av sjukdom<strong>en</strong>,<br />
• om person<strong>en</strong> på grund av svår sjukdom har fått sådan av-<br />
görande förlust av verklighetsuppfattning<strong>en</strong> <strong>och</strong> förmågan att<br />
ori<strong>en</strong>tera sig att person<strong>en</strong> inte kan tillgodogöra sig information.<br />
I det sistnämnda fallet behöver person<strong>en</strong> inte ansöka om ersättning.<br />
2.7 Sjukersättning<br />
D<strong>en</strong> tidsbegränsade sjukersättning<strong>en</strong> avskaffades 2008. Sjukersättning<br />
kan bara beviljas om arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga är<br />
stadigvarande nedsatt. Det ska röra sig om kroniska sjukdomar<br />
<strong>och</strong> irreversibla skador där Försäkringskassan bedömer att ytterligare<br />
medicinsk eller arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong> inte kommer<br />
att leda till att arbetstagar<strong>en</strong> återfår någon arbetsförmåga<br />
eller att d<strong>en</strong> arbetsförmåga som finns kan förbättras. Vid bedömning<strong>en</strong><br />
tar Försäkringskassan inte hänsyn till person<strong>en</strong>s ålder, bosättningsförhålland<strong>en</strong>,<br />
utbildning, tidigare verksamhet <strong>och</strong> andra<br />
liknande omständigheter.<br />
2.7.1 Arbeta med sjukersättning – steglös avräkning<br />
Från <strong>och</strong> med 2009 infördes regler som gjorde det möjligt för personer<br />
som beviljats varaktig sjukersättning före juli 2008 att börja<br />
arbeta utan att det påverkade deras rätt till sjukersättning<strong>en</strong>.<br />
Individ<strong>en</strong> kan erhålla lön upp till ett fribelopp (prisbasbeloppet)<br />
utan att det minskar individ<strong>en</strong>s sjukersättning. Inkomster över<br />
fribeloppet minskar stegvis sjukersättning<strong>en</strong>.<br />
En arbetsgivare är inte skyldig att betala sjuklön till arbetstagare<br />
som arbetar med stöd av reglerna om steglös avräkning. För att <strong>en</strong><br />
arbetsgivare ska känna till att person<strong>en</strong> arbetar med stöd av dessa<br />
regler är arbetstagar<strong>en</strong> skyldig att i samband med sjukförsäkran<br />
ange att hon eller han omfattas av reglerna om steglös avräkning.<br />
När Försäkringskassan beräknar d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande ersättning<strong>en</strong><br />
ska man bortse från d<strong>en</strong> inkomst som individ<strong>en</strong> har<br />
när hon eller han arbetar <strong>en</strong>ligt reglerna om steglös avräkning.<br />
Det innebär att <strong>en</strong> arbetstagare inte kan få sjukp<strong>en</strong>ning, föräldrap<strong>en</strong>ning<br />
på sjukp<strong>en</strong>ning- <strong>och</strong> grundnivå, tillfällig föräldrap<strong>en</strong>ning,<br />
närstå<strong>en</strong>dep<strong>en</strong>ning med mera under d<strong>en</strong> tid <strong>och</strong> för d<strong>en</strong> del<br />
som han eller hon arbetar <strong>en</strong>ligt reglerna om steglös avräkning.<br />
44 | ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD
2.7.2 Rätt<strong>en</strong> att avsluta anställning vid hel sjukersättning<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> har beviljats hel sjukersättning (varaktig)<br />
<strong>en</strong>ligt socialförsäkringsbalk<strong>en</strong> har arbetsgivar<strong>en</strong> möjlighet att<br />
avsluta anställning<strong>en</strong>. Så snart arbetsgivar<strong>en</strong> fått kännedom om<br />
beslutet om sjukersättning kan arbetsgivar<strong>en</strong>, <strong>en</strong>ligt 33 § LAS,<br />
meddela arbetstagar<strong>en</strong> att anställning<strong>en</strong> kommer att avslutas.<br />
Meddelandet ska vara skriftligt. Reglerna om krav på saklig grund<br />
för uppsägning gäller således inte i d<strong>en</strong>na situation. Observera att<br />
regeln i LAS bara gäller när arbetstagar<strong>en</strong> beviljats hel sjukersättning.<br />
I ett rättsfall från 2010 (AD 2010:3) hade arbetstagar<strong>en</strong> beviljats<br />
sjukersättning om 25 proc<strong>en</strong>t, det vill säga partiell varaktig sjukersättning.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> sa då upp anställning<strong>en</strong> på grund av<br />
personliga skäl samtidigt som arbetstagar<strong>en</strong> erbjöds återanställning<br />
på 75 proc<strong>en</strong>t av heltid. Arbetsdomstol<strong>en</strong> gjorde bedömning<strong>en</strong><br />
att arbetsgivar<strong>en</strong>s intresse av att frigöra sig från anställningsavtalet<br />
var så starkt att saklig grund för uppsägning förelåg.<br />
Dom<strong>en</strong>s rättsliga betydelse för statliga arbetsgivare är dock<br />
begränsad eftersom man i förhandlingsprotokoll 1996-12-30, som<br />
skrevs med anledning av ändrade regler om sjukp<strong>en</strong>sion i PA 91<br />
<strong>och</strong> PA-SPR, kom över<strong>en</strong>s om att <strong>en</strong> arbetstagare som beviljats<br />
bland annat partiell sjukersättning <strong>och</strong> som därmed får tillfällig<br />
sjukp<strong>en</strong>sion (se PA 03 5 kap 24 §) ska ha kvar sin anställning i<br />
oförändrad omfattning. Detta gäller äv<strong>en</strong> i förhållande till PA 03.<br />
De statliga arbetsgivarna kan med andra ord inte med stöd av ADdom<strong>en</strong><br />
säga upp <strong>en</strong> arbetstagare som beviljats partiell varaktig<br />
sjukersättning.<br />
ERSÄTTNING EFTER SJUKLÖNEPERIOD |<br />
45
3<br />
Sjukfrånvaro under<br />
ledighet m.m.<br />
3.1 Sjukfrånvaro under tjänsteresa<br />
2 kap SofL<br />
3 kap 4 § SofL<br />
4 kap 5 § SofL<br />
Avtal om utlandskontrakt <strong>och</strong> riktlinjer för anställningsvillkor<br />
vid tjänstgöring utomlands (URA)<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> blir sjuk under <strong>en</strong> tjänsteresa i Sverige eller utomlands<br />
har han eller hon rätt till sjuklön <strong>och</strong> sjukp<strong>en</strong>ning som<br />
vanligt. Av sjuklönelag<strong>en</strong> följer att arbetsgivar<strong>en</strong> är skyldig att betala<br />
sjuklön äv<strong>en</strong> under <strong>en</strong> tjänsteresa utomlands. Enligt SFB har<br />
<strong>en</strong> arbetstagare rätt till sjukp<strong>en</strong>ning under utlandsvistelse om han<br />
insjuknar medan han utför sådant arbete som ska anses som arbete<br />
i Sverige <strong>en</strong>ligt 2 kap Socialförsäkringslag<strong>en</strong>. Arbetstagar<strong>en</strong> kan<br />
därför ha rätt till sjukp<strong>en</strong>ning från <strong>och</strong> med dag 15 i sjukperiod<strong>en</strong><br />
om han fortfarande vistas utomlands då.<br />
3.2 Sjukfrånvaro under utlandsstationering<br />
När <strong>en</strong> statligt anställd är utlandsstationerad gäller Avtal om<br />
utlandskontrakt <strong>och</strong> riktlinjer för anställningsvillkor vid tjänstgöring<br />
utomlands (URA). <strong>Om</strong> d<strong>en</strong> anställde blir sjuk under sin<br />
utlandstjänstgöring behåller han eller hon, om inte något annat<br />
över<strong>en</strong>skommits, sin lön <strong>en</strong>ligt utlandskontraktet vid frånvaro på<br />
grund av sjukdom.<br />
3.3 Sjukfrånvaro <strong>och</strong> sjuklön under semester<br />
6-7 §§ SjLL<br />
EG-förordning nr 1408/71 om tillämpning<strong>en</strong> av system<strong>en</strong> för<br />
social trygghet när anställda, eg<strong>en</strong>företagare eller deras<br />
familjemedlemmar flyttar inom gem<strong>en</strong>skap<strong>en</strong><br />
46 | SJUKFRÅNVARO UNDER LEDIGHET M.M.
Sjukdom under ledighet ger rätt till sjuklön <strong>en</strong>dast i d<strong>en</strong> omfattning<br />
som ledighet<strong>en</strong> är för<strong>en</strong>ad med rätt till lön. Det innebär att<br />
sjukdom under semester ger rätt till sjuklön <strong>en</strong>dast om arbetstagar<strong>en</strong><br />
uppbär semesterlön <strong>och</strong>, <strong>en</strong>ligt semesterlag<strong>en</strong>s föreskrifter,<br />
begär att sjukdag inte ska räknas som semesterdag. För <strong>en</strong> sådan<br />
dag beräknas sjuklön<strong>en</strong> som om arbetstagar<strong>en</strong> inte skulle ha haft<br />
semester. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> avstår från att begära ändrad semesterförläggning<br />
blir det inte aktuellt med sjuklön eftersom semesterlön<br />
betalas. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> redan är sjuk när semestern inleds<br />
fortsätter sjuklöneperiod<strong>en</strong> att löpa under semestern om arbets-<br />
tagar<strong>en</strong> av någon anledning inte begär förändrad semester. Det<br />
gäller äv<strong>en</strong> fridagar, helgdagar eller dagar med ledighet för annat<br />
ändamål än semester. Äv<strong>en</strong> tid då strejk eller lockout pågår behandlas<br />
på motsvarande sätt.<br />
3.4 Arbetstagar<strong>en</strong> blir sjuk utomlands eller reser<br />
utomlands under sjukdom<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong>s skyldighet att betala sjuklön gäller äv<strong>en</strong> när d<strong>en</strong><br />
anställde vistas utomlands på semester. Regeln att begära uppskov<br />
med semestern gäller äv<strong>en</strong> vid utlandsvistels<strong>en</strong>.<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare insjuknar under utlandsvistelse betalar Försäkringskassan<br />
normalt inte sjukp<strong>en</strong>ning efter sjuklöneperiod<strong>en</strong>. Det<br />
beror på att det kan vara svårt för Försäkringskassan att bedöma<br />
rätt<strong>en</strong> till sjukp<strong>en</strong>ning för <strong>en</strong> arbetstagare som befinner sig utomlands.<br />
Sjukp<strong>en</strong>ning kan dock betalas vid vistelse i ett EU/EES-land.<br />
I vissa fall kan <strong>en</strong> arbetstagare som redan är sjuk när han reser<br />
till utlandet få sjukp<strong>en</strong>ning. För att Försäkringskassan ska betala<br />
sjukp<strong>en</strong>ning i <strong>en</strong> sådan situation krävs att arbetstagar<strong>en</strong> fått ett<br />
medgivande av Försäkringskassan att resa. Medgivande krävs äv<strong>en</strong><br />
om arbetstagar<strong>en</strong> reser till ett EU/EES-land eller till länder som<br />
Sverige har ingått konv<strong>en</strong>tioner med. När Försäkringskassan betalar<br />
sjukp<strong>en</strong>ning under utlandsvistelse ska arbetsgivar<strong>en</strong> göra<br />
sjukavdrag på samma sätt som när arbetstagar<strong>en</strong> vistas i Sverige.<br />
3.4.1 Sjukp<strong>en</strong>ning under semester<br />
25 kap 28 § SFB<br />
27 kap 10 § SFB<br />
15 § Semesterlag<strong>en</strong> (1977:480)<br />
SJUKFRÅNVARO UNDER LEDIGHET M.M. |<br />
47
En arbetstagare som är sjuk under <strong>en</strong> längre tid kan få sjukp<strong>en</strong>ning<br />
<strong>och</strong> ta ut semester för samma period. Semesterlön betraktas<br />
inte som lön av Försäkringskassan. Enligt minskningsregeln i gällande<br />
lagstiftning ska sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> inte minskas äv<strong>en</strong> om d<strong>en</strong><br />
betalas för samma tid som semesterlön. Det beror på att semesterlön<strong>en</strong><br />
tjänats in tidigare <strong>och</strong> därför inte avser samma tid som<br />
sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong>. Semesterdagarna kan vara sparade sedan tidigare<br />
eller utgöra årets semester om arbetstagar<strong>en</strong> har rätt till några.<br />
Att arbetstagar<strong>en</strong> får ”dubbel” ersättning under period<strong>en</strong>, sjukp<strong>en</strong>ning<br />
<strong>och</strong> semesterlön samtidigt, har ing<strong>en</strong> betydelse.<br />
För arbetsgivar<strong>en</strong> kan det i vissa situationer vara <strong>en</strong> fördel att arbetstagar<strong>en</strong><br />
tar ut semester samtidigt som d<strong>en</strong>ne är långtidssjuk.<br />
<strong>Om</strong> d<strong>en</strong> sparade semesterkvot<strong>en</strong> är full kan arbetsgivar<strong>en</strong> annars<br />
tvingas att betala oguld<strong>en</strong> semesterlön för de semesterdagar som<br />
arbetstagar<strong>en</strong> inte tagit ut.<br />
Huvudsyftet med semester är rekreation. Det är därför olämpligt<br />
att vid upprepade tillfäll<strong>en</strong> byta ut kortare sjukledighet mot semester.<br />
Observera också att <strong>en</strong> semesterdag aldrig kan räknas som<br />
<strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag eftersom efterföljande sjukdag i sjuklöneperiod<strong>en</strong><br />
då blir <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag istället.<br />
Läs mer om semester under sjukledighet i <strong>Arbetsgivarverket</strong>s<br />
skrift ”<strong>Om</strong> semester – <strong>en</strong> vägledning för statliga arbetsgivare”.<br />
Skrift<strong>en</strong> finns att ladda ner <strong>och</strong> beställa på<br />
www.arbetsgivarverket.se.<br />
3.4.2 Sjuk under ledighet utan lön<br />
6 § SjLL<br />
D<strong>en</strong> som är tjänstledig utan lön kan inte få sjuklön. Enligt sjuklönelag<strong>en</strong><br />
kan man bara få sjuklön för de dagar man skulle ha arbetat<br />
om man inte blev sjuk. Däremot kan <strong>en</strong> arbetstagare byta ut<br />
tjänstledighet<strong>en</strong> mot sjukledighet g<strong>en</strong>om att sjukanmäla sig till<br />
Försäkringskassan <strong>och</strong> arbetsgivar<strong>en</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong> betalar inte<br />
sjuklön under de 14 första dagarna i sjuklöneperiod<strong>en</strong> m<strong>en</strong> från<br />
dag 15 kan arbetstagar<strong>en</strong> få sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan<br />
<strong>och</strong> därmed också kollektivavtalad ersättning från arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
48 | SJUKFRÅNVARO UNDER LEDIGHET M.M.
3.5 Sjuk under arbetskonflikt<br />
7 § SjLL<br />
27 kap 10 <strong>och</strong> 26 §§, 28 kap 5 § SFB<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare blir sjuk under tid då strejk eller lockout pågår<br />
inleds inte någon sjuklöneperiod. En förutsättning för att <strong>en</strong><br />
sjuklöneperiod ska inledas är <strong>en</strong>ligt sjuklönelag<strong>en</strong> att arbets-<br />
tagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat om han inte varit sjuk. Någon sjuklön<br />
ska därför inte betalas i <strong>en</strong> sådan situation. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong><br />
fortfarande är sjuk när konflikt<strong>en</strong> upphör inleds <strong>en</strong> sjuklöneperiod<br />
från d<strong>en</strong> första dag hon eller han skulle ha arbetat. <strong>Om</strong><br />
arbetstagar<strong>en</strong> redan är sjuk när strejk<strong>en</strong> eller lockout<strong>en</strong> inleds<br />
löper sjuklöneperiod<strong>en</strong> från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> första arbetsdag<strong>en</strong> som<br />
arbetstagar<strong>en</strong> avstår från arbete <strong>och</strong> de därpå följande 13 kal<strong>en</strong>derdagarna<br />
som vanligt.<br />
Angå<strong>en</strong>de så kallade läkarintygsföreläggande i pågå<strong>en</strong>de sjukfall,<br />
se avsnitt 1.9 Läkarintyg <strong>och</strong> läkarintygsföreläggande.<br />
3.6 Sjuk under föräldra- eller graviditetsledighet<br />
27-28 kap SFB (3 kap 4, 7, 9 <strong>och</strong> 10c §§ AFL)<br />
12-13 kap SFB (4 kap 6 <strong>och</strong> 14-14a §§ AFL)<br />
9 kap 8 § ALFA<br />
För att ha rätt till sjukp<strong>en</strong>ning under de första 14 dagarna krävs<br />
<strong>en</strong>ligt SFB att <strong>en</strong> arbetstagare skulle ha arbetat om han eller hon<br />
inte hade blivit sjuk. Det finns vissa undantag. Det gäller till exempel<br />
om <strong>en</strong> förälder, som tar ut föräldrap<strong>en</strong>ning, blir så sjuk att<br />
hon eller han inte längre kan vårda barnet. Då kan Försäkringskassan<br />
besluta att föräldrap<strong>en</strong>ning kan bytas ut mot sjukp<strong>en</strong>ning.<br />
Det gäller med andra ord för tid då <strong>en</strong> arbetstagare annars skulle<br />
ha uppburit föräldra- eller graviditetsp<strong>en</strong>ning, eftersom föräldrap<strong>en</strong>ning<strong>en</strong>/graviditetsp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong><br />
ersätter <strong>en</strong> arbetsinkomst under<br />
ledighet<strong>en</strong>.<br />
D<strong>en</strong> första dag<strong>en</strong> i sjukperiod<strong>en</strong> blir som alltid <strong>en</strong> kar<strong>en</strong>sdag.<br />
Därefter betalas sjukp<strong>en</strong>ning ut för alla dagar, äv<strong>en</strong> fridagar. Sjukp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong><br />
kal<strong>en</strong>derdagsberäknas i dessa fall. Sjukp<strong>en</strong>ning betalas<br />
ut med d<strong>en</strong> omfattning som motsvarar arbetsförmågans nedsätt-<br />
SJUKFRÅNVARO UNDER LEDIGHET M.M. |<br />
49
ning, det vill säga hel sjukp<strong>en</strong>ning om arbetsförmågan är helt<br />
nedsatt på grund av sjukdom. Arbetsgivar<strong>en</strong> betalar alltså ing<strong>en</strong><br />
sjuklön under de första 14 dagarna eftersom d<strong>en</strong> anställde inte<br />
skulle ha arbetat om hon eller han inte blivit sjuk. Arbetsgivar<strong>en</strong><br />
ska göra löneavdrag för varje kal<strong>en</strong>derdag med 3,3 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong><br />
fasta lön<strong>en</strong>. Från dag 15 ska vanligt sjukavdrag göras. <strong>Om</strong> föräldraledighet<strong>en</strong><br />
löper ut under pågå<strong>en</strong>de sjukfall inleds <strong>en</strong> sjuklöneperiod.<br />
Exempel – föräldrap<strong>en</strong>ning byts ut mot sjukp<strong>en</strong>ning:<br />
En arbetstagare som är föräldraledig med föräldrap<strong>en</strong>ning insjuknar<br />
d<strong>en</strong> 12 maj <strong>och</strong> behöver sjukhusvård. Föräldraledighet<strong>en</strong> är<br />
planerad att pågå till <strong>och</strong> med d<strong>en</strong> 1 juni. Arbetstagar<strong>en</strong> kan inte<br />
vårda sitt barn <strong>och</strong> ansöker därför hos Försäkringskassan om att<br />
få byta ut föräldrap<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> mot sjukp<strong>en</strong>ning. Försäkringskassan<br />
beviljar ansökan <strong>och</strong> sjukp<strong>en</strong>ning utbetalas. Måndag<strong>en</strong> d<strong>en</strong> 2<br />
juni, när arbetstagar<strong>en</strong> varit sjuk i tre veckor, skulle han ha återgått<br />
i arbete efter sin föräldraledighet. En sjuklöneperiod börjar<br />
därför d<strong>en</strong> 2 juni. D<strong>en</strong> 2 juni blir kar<strong>en</strong>sdag <strong>och</strong> från <strong>och</strong> med d<strong>en</strong><br />
3 juni till <strong>och</strong> med 13 juni betalar arbetsgivar<strong>en</strong> sjuklön. Från <strong>och</strong><br />
med d<strong>en</strong> 14 juni betalar Försäkringskassan sjukp<strong>en</strong>ning ig<strong>en</strong>.<br />
50 | SJUKFRÅNVARO UNDER LEDIGHET M.M.
4<br />
Rehabilitering<br />
AML (1977:1160)<br />
SFB (2010:110)<br />
LAS (1982:80)<br />
12 § AFS 1994:1<br />
Förordning<strong>en</strong> (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkring<br />
<strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> (1962:381) om allmän försäkring i form av bidrag<br />
till arbetshjälpmedel<br />
Rehabilitering är ett samlingsbegrepp <strong>och</strong> omfattar medicinsk,<br />
social <strong>och</strong> arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong> ansvarar<br />
för d<strong>en</strong> arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong> vilk<strong>en</strong> syftar till<br />
återgång i arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong>. Hälso- <strong>och</strong> sjukvård<strong>en</strong> ansvarar<br />
för d<strong>en</strong> medicinska <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong> <strong>och</strong> kommunerna för<br />
d<strong>en</strong> sociala <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>. Försäkringskassan ansvarar för att<br />
<strong>rehabilitering</strong>sbehovet klarläggs, samordnar de olika aktörernas<br />
insatser <strong>och</strong> bedömer rätt<strong>en</strong> till ersättning.<br />
4.1 Arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sansvar<br />
3 kap 2a <strong>och</strong> 3 §§ AML<br />
AFS 1994:1 Arbetsanpassning <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
30 kap 6-7 §§ SFB<br />
7 § LAS<br />
Arbetsdomstol<strong>en</strong>s praxis<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sansvar hämtar sitt innehåll från<br />
arbetsmiljölag<strong>en</strong>, SFB samt indirekt g<strong>en</strong>om reglerna om saklig<br />
grund för uppsägning i lag<strong>en</strong> om anställningsskydd <strong>och</strong> Arbetsdomstol<strong>en</strong>s<br />
praxis. De flesta <strong>rehabilitering</strong>sprocesser påbörjas inte<br />
med <strong>en</strong> uppsägning i sikte, utan i de allra flesta fall handlar det<br />
om att hitta <strong>en</strong> lösning på arbetsplats<strong>en</strong> som möjliggör återgång i<br />
arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
REHABILITERING |<br />
51
52 | REHABILITERING<br />
”Arbetsgivar<strong>en</strong>s skyldigheter avser åtgärder som syftar till att<br />
arbetstagar<strong>en</strong> ska kunna återgå i arbete hos arbetsgivare.<br />
Ansvaret är inte begränsat till att avse <strong>en</strong>dast <strong>rehabilitering</strong>s-<br />
åtgärder för återgång i arbete inom ram<strong>en</strong> för anställning<strong>en</strong>.<br />
Äv<strong>en</strong> möjligheterna att efter <strong>rehabilitering</strong> omplacera arbets-<br />
tagare till andra arbetsuppgifter hos arbetsgivar<strong>en</strong> måste<br />
övervägas. Vidd<strong>en</strong> av skyldigheterna avgörs av <strong>en</strong> prövning av<br />
omständigheterna i det <strong>en</strong>skilda fallet. Såväl arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
som arbetstagar<strong>en</strong>s förhålland<strong>en</strong> <strong>och</strong> förutsättningar vägs in.”<br />
Proposition 1990/91:141 <strong>Om</strong> <strong>rehabilitering</strong> <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>s-<br />
ersättning m.m., s. 42-44<br />
4.2 Arbetsmiljölag<strong>en</strong><br />
Enligt arbetsmiljölag<strong>en</strong> är arbetsgivar<strong>en</strong> skyldig att vidta alla åtgärder<br />
som behövs för att förebygga att <strong>en</strong> arbetstagare utsätts för<br />
ohälsa eller olycksfall. Arbetsgivar<strong>en</strong> ska anpassa arbetet efter arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
individuella förutsättningar. Enligt arbetsmiljölag<strong>en</strong><br />
ska arbetsgivar<strong>en</strong> arbeta med arbetsanpassning <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
på ett systematiskt sätt <strong>och</strong> det ska finnas <strong>en</strong> lämplig arbetsanpassnings-<br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>sverksamhet. Lag<strong>en</strong> föreskriver<br />
alltså att arbetsgivare har väl utvecklade rutiner för <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Dessa kan formuleras i <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>spolicy efter samverkan<br />
med de fackliga organisationerna.<br />
Av <strong>rehabilitering</strong>spolicyn bör det framgå att syftet med arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
<strong>rehabilitering</strong>sutredning i första hand är att arbetstagar<strong>en</strong><br />
ska återgå i ordinarie arbete. Det ska också framgå vilka aktörer<br />
som deltar i <strong>rehabilitering</strong>sutredning<strong>en</strong>, vem som företräder<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>och</strong> ansvarar för utredning<strong>en</strong>, medarbetar<strong>en</strong>s skyldighet<br />
att medverka, de fackliga organisationernas roll, vad företagshälsovård<strong>en</strong><br />
eller liknande produc<strong>en</strong>t kan <strong>och</strong> förväntas bidra<br />
med som obero<strong>en</strong>de expert samt när man ska kontakta Försäkringskassan.<br />
För att <strong>rehabilitering</strong>sutredning<strong>en</strong> ska vara så effektiv<br />
som möjligt är det viktigt att det finns tydliga rutiner för när<br />
d<strong>en</strong> ska påbörjas, att möt<strong>en</strong> <strong>och</strong> över<strong>en</strong>skommelser dokum<strong>en</strong>teras,<br />
när <strong>och</strong> vilka åtgärder som kan vara aktuella samt när <strong>och</strong> hur<br />
utredning<strong>en</strong> formellt ska avslutas. Det kan vara bra att i <strong>en</strong> policy<br />
ange hur lång tid <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>sutredning i normalfallet förväntas<br />
pågå, naturligtvis med möjlighet att förkorta <strong>och</strong> förlänga<br />
utredning<strong>en</strong>. Rehabiliteringspolicyn bör vara väl förankrad hos<br />
medarbetarna.
4.3 Sjukförsäkringsbalk<strong>en</strong> (SFB)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ansvarar <strong>en</strong>ligt SFB för arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder<br />
som kan ske inom eller i anslutning till d<strong>en</strong><br />
egna verksamhet<strong>en</strong> <strong>och</strong> som syftar till att arbetstagar<strong>en</strong> ska<br />
kunna beredas fortsatt arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong>. Vilka åtgärder<br />
som kan bli aktuella måste bedömas i varje <strong>en</strong>skilt fall <strong>och</strong> med<br />
hänsyn till faktorer som arbetsplats<strong>en</strong>s storlek, arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
resurser <strong>och</strong> arbetstagar<strong>en</strong>s eg<strong>en</strong> medverkan.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> har <strong>en</strong> upplysningsplikt <strong>och</strong> ska, i samråd med<br />
arbetstagar<strong>en</strong>, lämna de uppgifter som Försäkringskassan efterfrågar<br />
<strong>och</strong> behöver för att klarlägga d<strong>en</strong> anställdes behov av <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ska äv<strong>en</strong> i övrigt medverka till <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> vidta alla åtgärder som skälig<strong>en</strong> kan krävas för att<br />
anställning<strong>en</strong> ska bestå.<br />
Exempel på arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder är:<br />
• anpassning<br />
• arbetsträning<br />
• utbildning<br />
I vilk<strong>en</strong> utsträckning arbetsgivar<strong>en</strong> är skyldig att vidta arbetslivsinriktade<br />
<strong>rehabilitering</strong>såtgärder bedöms från fall till fall. Vägledande<br />
är Arbetsdomstol<strong>en</strong>s praxis, se avsnitt 4.4 Uppsägning på<br />
grund av sjukdom – AD:s praxis.<br />
4.3.1 Anpassning<br />
G<strong>en</strong>om <strong>en</strong> anpassning kan <strong>en</strong> arbetsgivare underlätta för d<strong>en</strong><br />
anställde att vara kvar i sitt arbete eller återgå i arbete efter <strong>en</strong><br />
sjukskrivningsperiod. Anpassning kan avse såväl ändrade arbetstider<br />
som anpassning av arbetsuppgifter, ändrade arbetsmetoder<br />
<strong>och</strong> ändrad arbetsorganisation. Arbetshjälpmedel kan övervägas<br />
i förebyggande syfte för att undvika <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell framtida sjukskrivning.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kan ansöka om bidrag hos Försäkringskassan<br />
för arbetshjälpmedel eller anordning som innebär ingrepp<br />
i arbetsgivar<strong>en</strong>s eg<strong>en</strong>dom, till exempel ombyggnad av fastighet<br />
eller maskin samt för sådana hjälpmedel som är av individuell<br />
karaktär. Bidrag till arbetshjälpmedel kan lämnas som ett led i<br />
<strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong> av <strong>en</strong> medarbetare när hjälpmedlet kan medföra<br />
att <strong>en</strong> sjukskrivning kan förkortas. Bidrag lämnas inte för hjälp-<br />
REHABILITERING |<br />
53
medel eller anpassning som normalt behövs i verksamhet<strong>en</strong>, till<br />
exempel höj- <strong>och</strong> sänkbara skrivbord eller ergonomiskt anpassade<br />
kontorsstolar.<br />
4.3.2 Arbetsträning<br />
Arbetsträning innebär att <strong>en</strong> anställd tränar på vissa arbetsuppgifter<br />
i syfte att få tillbaka arbetsförmåga. Det ska inte ställas<br />
krav på prestation utan d<strong>en</strong> anställde ska ha möjlighet att gå ifrån<br />
arbetet om han eller hon behöver vila. D<strong>en</strong> anställde kan vara<br />
berättigad till <strong>rehabilitering</strong>sersättning från Försäkringskassan<br />
under arbetsträningsperiod<strong>en</strong>, förutsatt att <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>splan<br />
upprättas tillsammans med Försäkringskassan. Försäkringskassan<br />
tar ställning till om <strong>en</strong> arbetsträningsperiod skulle förkorta<br />
<strong>en</strong> sjukskrivningsperiod <strong>och</strong> underlätta återgång<strong>en</strong> i arbete <strong>och</strong><br />
beslutar om <strong>rehabilitering</strong>sersättning. De arbetsuppgifter som<br />
ingår i arbetsträning<strong>en</strong> bör vara jämförbara med de arbetsuppgifter<br />
som ingår i befintlig anställning. I annat fall kan <strong>en</strong> situation<br />
uppstå där medarbet<strong>en</strong>, <strong>en</strong>ligt Försäkringskassans bedömning,<br />
har uppnått arbetsförmåga, utan att arbetsgivar<strong>en</strong> kan erbjuda<br />
arbetsuppgifter som matchar d<strong>en</strong> förmågan. Försäkringskassan<br />
kan bevilja <strong>rehabilitering</strong>sp<strong>en</strong>ning i upp till tre månader för arbetsträning<br />
som syftar till återgång i det tidigare arbetet.<br />
4.3.3 Utbildning<br />
Utbildning kan vara <strong>en</strong> lämplig åtgärd om arbetsgivar<strong>en</strong> vet att<br />
man kan erbjuda arbetstagar<strong>en</strong> arbete efter avslutad utbildning.<br />
4.4 Uppsägning på grund av sjukdom – AD:s praxis<br />
Arbetsdomstol<strong>en</strong> (AD) har i <strong>en</strong> rad olika rättsfall som rör uppsägning<br />
till följd av sjukdom (personliga skäl) tolkat begreppet saklig<br />
grund i ljuset av reglerna i arbetsmiljölag<strong>en</strong> <strong>och</strong> SFB. Därig<strong>en</strong>om<br />
har arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sskyldighet förtydligats g<strong>en</strong>om<br />
AD:s praxis.<br />
AD 1993 nr 42 (Vita fingrar)<br />
Fråga om saklig grund för uppsägning <strong>och</strong> omplacering. Arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
ansvar för anpassning <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong> av arbetstagare<br />
ska bedömas utifrån reglerna i SFB <strong>och</strong> AML.<br />
54 | REHABILITERING
Huvudregeln är att sjukdom inte är saklig grund för uppsägning.<br />
Från huvudregeln har AD i sin praxis gjort ett undantag om<br />
sjukdom<strong>en</strong> innebär att arbetsförmågan är varaktigt nedsatt <strong>och</strong><br />
arbetstagar<strong>en</strong> inte längre kan utföra arbete av någon betydelse för<br />
arbetsgivar<strong>en</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong> ska ha fullgjort sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar<br />
<strong>en</strong>ligt arbetsmiljölag<strong>en</strong> <strong>och</strong> SFB samt noga undersökt möjligheterna<br />
till omplacering.<br />
Faktorer som påverkar bedömning<strong>en</strong> av om undantaget är tilllämpligt<br />
är arbetsplats<strong>en</strong>s storlek <strong>och</strong> om arbetstagar<strong>en</strong> medverkat<br />
i sin <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> är inte skyldig att vidta åtgärder som innebär <strong>en</strong><br />
utvidgning av arbetsgivar<strong>en</strong>s verksamhet, försämrar andra arbetstagares<br />
arbetsmiljö eller om åtgärd<strong>en</strong> inte kan antas leda till fortsatt<br />
anställning.<br />
4.4.1 Arbetstagar<strong>en</strong>s medverkan<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> förväntas delta aktivt i arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sutredning.<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong>, utan rimlig anledning, inte<br />
medverkar har AD ansett att arbetsgivar<strong>en</strong> fullgjort sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar.<br />
Exempel på att arbetstagar<strong>en</strong> inte medverkar kan<br />
vara att hon eller han uteblir från möt<strong>en</strong>, vägrar gå till anvisad<br />
läkare eller avbryter planerade eller påbörjade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder<br />
utan rimligt skäl.<br />
AD 1993 nr 96 (Stockholms läns landsting)<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> vägrade, utan giltigt skäl, att infinna sig för arbete<br />
på d<strong>en</strong> arbetsplats arbetsgivar<strong>en</strong> anvisat. Arbetsgivar<strong>en</strong> ansågs ha<br />
fullgjort sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar.<br />
AD 1999 nr 26 (Institutet för optisk forskning)<br />
Forskare blev uppsagd till följd av psykisk sjukdom. Arbetstagar<strong>en</strong><br />
hade inte låtit arbetsgivar<strong>en</strong> ta del av läkarutlåtand<strong>en</strong> vilket<br />
försvårat arbetsgivar<strong>en</strong>s möjligheter att bedöma vilka <strong>rehabilitering</strong>sinsatser<br />
som behövts. AD ansåg att arbetsgivar<strong>en</strong> hade fullgjort<br />
sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar.<br />
AD 2006 nr 11 (Hudiksvalls kommun)<br />
Arbetstagare avbröt studier som utgjorde ett led i <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> ändrade inriktning på studierna. Han ansågs inte ha<br />
medverkat i sin <strong>rehabilitering</strong>. Arbetsgivar<strong>en</strong> ansågs ha fullgjort<br />
sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar.<br />
REHABILITERING |<br />
55
4.4.2 AD om arbetsförmåga<br />
Av arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sutredning ska det klart <strong>och</strong> tydligt<br />
framgå om arbetsförmågan är varaktigt nedsatt i förhållande<br />
till ordinarie arbete. Med ordinarie arbete avses i det följande allt<br />
arbete inom ram<strong>en</strong> för arbetsskyldighet<strong>en</strong>. Vid bedömning<strong>en</strong> av<br />
arbetsförmågan utgår AD ofta från läkarintyg <strong>och</strong> andra medicinska<br />
utlåtande. I de fall arbetsgivar<strong>en</strong> lyckats visa att arbetsförmågan<br />
varit varaktigt nedsatt i förhållande till ordinarie arbete har<br />
det i dessa intyg <strong>och</strong> utlåtand<strong>en</strong>, förutom arbetstagar<strong>en</strong>s besvär,<br />
äv<strong>en</strong> framgått ev<strong>en</strong>tuell diagnos, i vilk<strong>en</strong> grad intygsgivar<strong>en</strong> ansett<br />
att arbetsförmågan varit varaktigt nedsatt i förhållande till<br />
ordinarie arbete, hur arbetsförmågan påverkas av arbetsuppgifterna,<br />
vilka behandlingar som g<strong>en</strong>omförts, resultatet av desamma,<br />
hur prognos<strong>en</strong> ser ut <strong>och</strong> om arbetstagar<strong>en</strong> är medicinskt färdigbehandlad.<br />
Förutom intyg <strong>och</strong> medicinska utlåtand<strong>en</strong> har AD vid bedömning<strong>en</strong><br />
äv<strong>en</strong> utgått från förhör med behandlande läkare <strong>och</strong> experter<br />
samt tagit del av resultat av arbetsträning <strong>och</strong> försök till<br />
anpassning med eller utan hjälpmedel.<br />
4.4.3 AD om arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder<br />
Av AD:s praxis framgår att arbetsgivar<strong>en</strong>s <strong>rehabilitering</strong>sskyldighet<br />
avser åtgärder som syftar till återgång i arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> som kan antas leda till fortsatt anställning.<br />
Åtgärder som kan vara aktuella <strong>och</strong> som arbetsgivar<strong>en</strong> i vart fall<br />
måste överväga är till exempel arbetsträning, anpassning av arbetsuppgifter,<br />
omorganisation <strong>och</strong> omfördelning av arbetsuppgifter.<br />
När möjligheterna till återgång i ordinarie arbete, med eller utan<br />
anpassning är uttömda måste arbetsgivar<strong>en</strong> slutlig<strong>en</strong> uppfylla omplaceringsskyldighet<strong>en</strong><br />
(7 § LAS).<br />
4.4.4 AD om arbetsträning<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> är, <strong>en</strong>ligt SFB <strong>och</strong> efter beslut av Försäkringskassan,<br />
skyldig att låta <strong>en</strong> arbetstagare arbetsträna om det kan tänkas påskynda<br />
återgång<strong>en</strong> i arbete. Utifrån AD:s praxis kan arbetsträning<br />
också vara aktuell om det medicinska underlaget är otillräckligt,<br />
återgång till ordinarie arbete bedöms vara möjligt eller om arbetsträning<br />
i anpassade arbetsuppgifter skulle kunna leda till fortsatt<br />
anställning. Som arbetsgivare ska man stämma av med Försäkringskassan<br />
innan man låter <strong>en</strong> arbetstagare börja arbetsträna<br />
56 | REHABILITERING
eftersom Försäkringskassan kan besluta att <strong>rehabilitering</strong>sersättning<br />
ska utgå under arbetsträningsperiod<strong>en</strong>.<br />
AD 2006 nr 57 (Post<strong>en</strong>) samt AD 2007 nr 12 (Post<strong>en</strong>)<br />
<strong>Om</strong> det medicinska underlaget är otillräckligt kan arbetsträning<br />
vara bra som underlag för beslut om ytterligare <strong>rehabilitering</strong>såtgärder,<br />
om det syftar till återgång i ordinarie arbete eller om<br />
arbetsträning<strong>en</strong> avser anpassade arbetsuppgifter som kan leda till<br />
fortsatt arbete.<br />
4.4.5 AD om anpassning, omorganisation <strong>och</strong> omfördelning<br />
av arbetsuppgifter<br />
Med anpassning avses anpassning av arbetsuppgifter, omorganisation<br />
<strong>och</strong> omfördelning av ordinarie arbetsuppgifter. <strong>Om</strong> anpassning<br />
är möjlig beror ofta på om det är <strong>en</strong> större eller mindre del<br />
av arbetsuppgifterna som arbetstagar<strong>en</strong> kan utföra <strong>och</strong> om de går<br />
att ”bryta ut” ur befintliga befattningar.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> är inte skyldig att g<strong>en</strong>omföra <strong>en</strong> anpassning som<br />
leder till försämrad arbetsmiljö för andra arbetstagare, organisationssvårigheter<br />
eller ökad personaltäthet. En annan faktor som<br />
påverkar arbetsgivar<strong>en</strong>s skyldighet att anpassa arbetsuppgifterna<br />
är i vilk<strong>en</strong> utsträckning arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga kan tas<br />
tillvara efter <strong>en</strong> anpassning. Chefsuppgifter behöver inte beaktas<br />
i bedömning<strong>en</strong> av möjlighet<strong>en</strong> till anpassning för arbetstagare<br />
utan arbetsledande befattning.<br />
AD 1993 nr 42 (Vita fingrar)<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> <strong>en</strong>bart hade fått arbeta med de arbetsuppgifter<br />
han kunde utföra hade detta inneburit <strong>en</strong> utvidgning av arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
verksamhet vilket inte ansågs ligga inom ram<strong>en</strong> för arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
<strong>rehabilitering</strong>sansvar.<br />
AD 1999 nr 10 (Farmek)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kunde inte visa på konkreta övervägand<strong>en</strong> om<br />
möjlighet<strong>en</strong> att samla ihop arbetsuppgifter g<strong>en</strong>om omfördelning<br />
mellan arbetstagarna. Det var inte klarlagt i målet att det saknats<br />
arbetsuppgifter inom ram<strong>en</strong> för befintlig verksamhet.<br />
AD 2001 nr 92 (Fastighetsskötar<strong>en</strong>)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> borde ha prövat <strong>och</strong> utvärderat möjlighet<strong>en</strong> att omfördela<br />
de arbetsuppgifter, motsvarande 10 proc<strong>en</strong>t, som arbetstagar<strong>en</strong><br />
inte kunde utföra till de andra (fyra) fastighetsskötarna.<br />
REHABILITERING |<br />
57
AD 2002 nr 32 (Rökdykar<strong>en</strong>)<br />
En brandman uppfyllde inte de fysiska krav<strong>en</strong> för att få utföra rök-<br />
<strong>och</strong> kemdykning. Dessa arbetsuppgifter avsåg <strong>en</strong>dast <strong>en</strong> mindre del<br />
av arbetet. Arbetsgivar<strong>en</strong> borde ha utrett om det istället var möjligt<br />
att erbjuda arbetstagar<strong>en</strong> förebyggande arbetsuppgifter.<br />
AD 2006 nr 57 <strong>och</strong> AD 2007 nr 12 (Post<strong>en</strong>), AD 2006 nr 83<br />
(Ambulanssjukvårdar<strong>en</strong>)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> var inte skyldig omfördela arbetsuppgifter eftersom<br />
man visat att det skulle innebära betydande praktiska organisatoriska<br />
svårigheter <strong>och</strong> bara påverka arbetsförmågan marginellt.<br />
Det var i samtliga tre mål inte <strong>en</strong> mindre del av arbetet som<br />
arbetstagar<strong>en</strong> inte klarat av att utföra <strong>och</strong> arbetsuppgifterna var<br />
svåra att ”bryta ut”. En omfördelning av arbetsuppgifterna skulle<br />
äv<strong>en</strong> ha påverkat de andra arbetstagarnas arbetsmiljö negativt.<br />
AD 2006 nr 83 (Ambulanssjukvårdar<strong>en</strong>)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> var inte skyldig att omfördela chefsuppgifter till<br />
<strong>en</strong> arbetstagare utan arbetsledande befattning.<br />
4.4.6 <strong>Om</strong>placeringsutredning <strong>en</strong>ligt LAS<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga konstaterats vara stadigvarande<br />
nedsatt <strong>och</strong> arbetstagar<strong>en</strong> inte kan utföra sitt ordinarie arbete<br />
med eller utan hjälpmedel eller anpassning ska arbetsgivar<strong>en</strong> göra<br />
<strong>en</strong> omplaceringsutredning.<br />
Här avses d<strong>en</strong> omplaceringsskyldighet som följer av 7 § andra<br />
stycket LAS. D<strong>en</strong>na skyldighet ska inte förväxlas med omplacering<br />
till följd av över<strong>en</strong>skommelse mellan arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>och</strong><br />
arbetstagar<strong>en</strong> eller omplacering inom ram<strong>en</strong> för arbetstagar<strong>en</strong>s<br />
arbetsskyldighet som sker med stöd av arbetsledningsrätt<strong>en</strong>. <strong>Om</strong>placering<br />
till följd av över<strong>en</strong>skommelse eller med stöd av arbetsledningsrätt<strong>en</strong><br />
kan komma ifråga när som helst under <strong>en</strong> pågå<strong>en</strong>de<br />
<strong>rehabilitering</strong>sutredning. Inte heller ska d<strong>en</strong> förväxlas med<br />
d<strong>en</strong> omplacering som Försäkringskassan efterfrågar inom ram<strong>en</strong><br />
för d<strong>en</strong> så kallade <strong>rehabilitering</strong>skedjan.<br />
<strong>Om</strong>placeringsutredning<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt 7 § andra stycket LAS förutsätter<br />
att arbetsgivar<strong>en</strong> fullgjort sitt <strong>rehabilitering</strong>sansvar så som<br />
beskrivits ovan. Erbjudandet kan avse helt andra arbetsuppgifter<br />
än de för vilka hon eller han är anställd <strong>och</strong> ligga utanför arbets-<br />
58 | REHABILITERING
skyldighet<strong>en</strong>s ram. Därför görs <strong>en</strong> omplaceringsutredning <strong>en</strong>ligt<br />
7 § andra stycket LAS som sista åtgärd före <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell uppsägning.<br />
<strong>Om</strong>placeringsutredning<strong>en</strong> ska dels göras i så nära anslutning som<br />
möjligt till avslutade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder <strong>och</strong> d<strong>en</strong> tidpunkt<br />
då man konstaterat att återgång till ordinarie arbete är uteslut<strong>en</strong>,<br />
dels i så nära anslutning som möjligt till <strong>en</strong> ev<strong>en</strong>tuell uppsägning.<br />
Av utredning<strong>en</strong> ska samtliga lediga tillsvidareanställningar<br />
hos arbetsgivar<strong>en</strong> framgå, vilka kvalifikationer som krävs samt<br />
i vilk<strong>en</strong> mån arbetstagar<strong>en</strong> uppfyller dessa. I d<strong>en</strong>na bedömning<br />
kan arbetsgivar<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> utgå från resultatet av <strong>rehabilitering</strong>sutredning<strong>en</strong>.<br />
<strong>Om</strong> det finns ett arbete som bedöms vara lämpligt ska<br />
detta erbjudas. <strong>Om</strong> det finns osäkerhet om arbetstagar<strong>en</strong>s förmåga<br />
att utföra arbetet bör arbetsgivar<strong>en</strong> låta arbetstagar<strong>en</strong> pröva<br />
detta under <strong>en</strong> kortare period.<br />
AD 1998 nr 13 (Malmö kommun)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> kunde inte beskriva hur omplaceringsutredning<strong>en</strong><br />
gått till eller vilka bedömningar som gjorts. Arbetsgivar<strong>en</strong> hade<br />
inte kontaktat arbetstagar<strong>en</strong> eller h<strong>en</strong>nes fackliga organisation<br />
varför det fanns <strong>en</strong> risk för att arbetsgivar<strong>en</strong> saknade tillräcklig<br />
kännedom om arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga <strong>och</strong> önskemål. Saklig<br />
grund förelåg inte med hänsyn till bristerna i omplaceringsutredning<strong>en</strong>.<br />
AD 2006 nr 11 (Hudiksvalls kommun)<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> erbjöd <strong>en</strong> omplacering till <strong>en</strong> anställning med <strong>en</strong><br />
sysselsättningsgrad om drygt 50 proc<strong>en</strong>t. Arbetstagar<strong>en</strong> hade <strong>en</strong><br />
sysselsättningsgrad om 81 proc<strong>en</strong>t <strong>och</strong> tackade nej. Erbjudandet<br />
ansågs skäligt.<br />
4.4.7 Slutsatser av AD:s praxis<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare, trots vidtagna <strong>rehabilitering</strong>såtgärder, inte<br />
kan återgå i arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong> kan <strong>en</strong> uppsägning på grund<br />
av personliga skäl bli aktuell. Eftersom arbetsgivar<strong>en</strong> har <strong>en</strong> tung<br />
bevisbörda för att det är saklig grund för uppsägning bör man<br />
noggrant kontrollera <strong>rehabilitering</strong>sutredning<strong>en</strong> <strong>och</strong> omplaceringsutredning<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>ligt nedan innan ev<strong>en</strong>tuellt beslut fattas om<br />
uppsägning.<br />
REHABILITERING |<br />
59
• Rutiner <strong>och</strong> dokum<strong>en</strong>tation. Kontrollera att myndighet<strong>en</strong>s<br />
rutiner för d<strong>en</strong> arbetslivsinriktade <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong> följts <strong>och</strong><br />
att utredning<strong>en</strong> är väldokum<strong>en</strong>terad <strong>och</strong> formellt avslutad.<br />
• Arbetsförmågan. Förvissa dig om att det medicinska under-<br />
laget ger stöd för att arbetstagar<strong>en</strong> inte har någon arbetsför-<br />
måga av betydelse i förhållande till det ordinarie arbetet eller<br />
arbete inom ram<strong>en</strong> för arbetsskyldighet<strong>en</strong> samt att arbets-<br />
förmågan är varaktigt nedsatt. <strong>Om</strong> det medicinska underlaget<br />
är otydligt bör detta kompletteras med uppgifter från arbets-<br />
träning i ordinarie arbete. Resultatet av arbetsträning<strong>en</strong> bör ge<br />
svar på vilka arbetsuppgifter arbetstagar<strong>en</strong> kan utföra med<br />
eller utan hjälpmedel/anpassning.<br />
• Arbetsträning. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> inte har arbetstränat bör<br />
detta kunna motiveras. Det kan till exempel bero på att det<br />
medicinska underlaget tydligt <strong>och</strong> klart anger att återgång i<br />
ordinarie arbete är uteslutet. Det kan också bero på att man<br />
kan visa att <strong>en</strong> återgång i ordinarie arbetet skulle innebära <strong>en</strong><br />
utökning av verksamhet<strong>en</strong> eller påverka arbetsmiljön för<br />
andra arbetstagare negativt.<br />
• Anpassning. Eftersom arbetsgivar<strong>en</strong> är skyldig att anpassa<br />
arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsuppgifter om det kan antas leda till <strong>en</strong><br />
fortsatt anställning måste arbetsgivar<strong>en</strong> kunna visa att detta<br />
i vart fall har övervägts, helst prövats. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> anpassning inte<br />
skulle leda till fortsatt anställning på grund av försämrad<br />
arbetsmiljö för andra arbetstagare, <strong>en</strong> utökning av verksamhe-<br />
t<strong>en</strong> eller att arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga likväl inte skulle<br />
kunna tas tillvara ska detta kunna styrkas.<br />
• <strong>Om</strong>placering/pröva annat arbete. <strong>Om</strong> återgång till ordinarie<br />
arbete med eller utan hjälpmedel/anpassning inte är möjlig<br />
ska <strong>en</strong> omplaceringsutredning göras <strong>en</strong>ligt 7 § andra stycket<br />
LAS. I tveksamma fall bör arbetsgivar<strong>en</strong> låta arbetstagar<strong>en</strong><br />
pröva annat ledigt arbete innan beslut om uppsägning fattas.<br />
Kontrollera att omplaceringsutredning<strong>en</strong> är gjord i anslutning<br />
till avslutade <strong>rehabilitering</strong>såtgärder <strong>och</strong> att d<strong>en</strong> är komplett<br />
<strong>och</strong> aktuell.<br />
60 | REHABILITERING
4.5 Försäkringskassans samordningsansvar<br />
30 kap 8-11 §§ SFB (22 kap 5 § AFL)<br />
Försäkringskassan ska bedöma om <strong>rehabilitering</strong>sinsatser kan<br />
underlätta d<strong>en</strong> anställdes återgång i arbete <strong>och</strong> på så sätt förkorta<br />
sjukskrivningsperiod<strong>en</strong>. Försäkringskassans <strong>rehabilitering</strong>sarbete<br />
syftar på så sätt främst till att utreda rätt<strong>en</strong> till ersättning <strong>en</strong>ligt<br />
SFB. Bedömning av rätt till ersättning görs i <strong>en</strong>lighet med <strong>rehabilitering</strong>skedjans<br />
tidsfrister, se avsnitt 2 Ersättning efter sjuklöneperiod.<br />
”Försäkringskassorna skall samordna <strong>och</strong> utöva tillsyn över de<br />
insatser <strong>en</strong>ligt AFL (nu SFB) som behövs för <strong>rehabilitering</strong> av<br />
de försäkrade. Vid behov skall Försäkringskassan också ta ini-<br />
tiativ till sådana insatser.”<br />
Proposition 1990/91:141 <strong>Om</strong> <strong>rehabilitering</strong> <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>s-<br />
ersättning m.m., s. 49<br />
4.5.1 Försäkringskassan klarlägger <strong>och</strong> samordnar<br />
Försäkringskassan har ett g<strong>en</strong>erellt ansvar för att <strong>rehabilitering</strong>sbehovet<br />
klarläggs för <strong>en</strong> arbetstagare som drabbats av sjukdom.<br />
Försäkringskassan ska medverka till att de åtgärder som behövs<br />
vidtas. Däremot är Försäkringskassan inte <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>saktör.<br />
Hälso- <strong>och</strong> sjukvård<strong>en</strong> ansvarar för d<strong>en</strong> medicinska <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>,<br />
kommunerna för de sociala insatserna, arbetsgivar<strong>en</strong> för<br />
de arbetslivsinriktade åtgärderna <strong>och</strong> Arbetsförmedling<strong>en</strong> för de<br />
arbetsmarknadsinriktade insatserna.<br />
Försäkringskassan samordnar de <strong>rehabilitering</strong>sinsatser som andra<br />
aktörer står för <strong>och</strong> betalar <strong>rehabilitering</strong>sersättning när <strong>en</strong><br />
arbetstagare deltar i arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong>.<br />
4.5.2 Arbetsgivarutlåtande<br />
110 kap 21 § SFB<br />
30 kap 6 § SFB<br />
110 kap 53, 57-58 §§ SFB samt 110 kap 31 § SFB <strong>och</strong><br />
115 kap 4 § SFB<br />
3 kap 2a § AML<br />
REHABILITERING |<br />
61
Försäkringskassan kan begära att d<strong>en</strong> anställde lämnar in ett så<br />
kallat arbetsgivarutlåtande från sin arbetsgivare. Utlåtandet ska<br />
beskriva de möjligheter som finns på arbetsplats<strong>en</strong> att ta tillvara<br />
arbetstagar<strong>en</strong>s arbetsförmåga. Det ska innehålla uppgifter<br />
om vilka möjligheter till anpassning av arbetsuppgifterna eller<br />
arbetsplats<strong>en</strong> <strong>och</strong> vilka omplaceringsmöjligheter som finns hos<br />
arbetsgivar<strong>en</strong>. Det är d<strong>en</strong> anställde som ska se till att utlåtandet<br />
upprättas <strong>och</strong> lämnas in till Försäkringskassan. Lagstiftar<strong>en</strong> anser<br />
att d<strong>en</strong> person som är sjukskriv<strong>en</strong> själv ska ta ansvar för att ta tillvara<br />
sin arbetsförmåga <strong>och</strong> vill äv<strong>en</strong> uppmuntra arbetstagar<strong>en</strong> att<br />
tidigt i sjukfallet ta kontakt med arbetsgivar<strong>en</strong>. Försäkringskassan<br />
kan dra in eller sätta ned d<strong>en</strong> anställdes ersättning om d<strong>en</strong>ne underlåter<br />
att lämna in ett arbetsgivareutlåtande.<br />
Försäkringskassan ska bara begära in utlåtandet från arbetstagar<strong>en</strong><br />
om det är nödvändigt för att bedöma möjlighet<strong>en</strong> till anpassning<br />
eller omplacering. Utlåtandet ska inte begäras in sl<strong>en</strong>trianmässigt<br />
eller i de fall där Försäkringskassan redan har tillräcklig information,<br />
till exempel i <strong>en</strong> utredning från företagshälsovård<strong>en</strong>. Information<strong>en</strong><br />
kan äv<strong>en</strong> inhämtas vid ett avstämningsmöte.<br />
Enligt SFB är arbetsgivar<strong>en</strong> skyldig att dels lämna de uppgifter<br />
som behövs för att klarlägga d<strong>en</strong> anställdes <strong>rehabilitering</strong>sbehov,<br />
dels på begäran från Försäkringskassan lämna de uppgifter som<br />
Försäkringskassan behöver för att fatta beslut i är<strong>en</strong>det. <strong>Om</strong><br />
arbetsgivar<strong>en</strong> försummar sin upplysningsskyldighet kan Försäkringskassan<br />
ifrågasätta om arbetsgivar<strong>en</strong>s organisation för anpassning<br />
<strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong> uppfyller arbetsmiljölag<strong>en</strong>s krav <strong>och</strong><br />
väcka frågan hos Arbetsmiljöverket.<br />
4.5.3 Finansiering<br />
30 kap 8-11 §§ SFB<br />
2 kap 1 § AML<br />
62 | REHABILITERING<br />
3 kap 2a <strong>och</strong> 3 §§ AML<br />
Proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkring<strong>en</strong>s<br />
ersättningsnivåer <strong>och</strong> administration, m.m.<br />
HSL (1982:763)<br />
Försäkringskassan ska klarlägga <strong>rehabilitering</strong>sbehovet hos <strong>en</strong>
sjukskriv<strong>en</strong> person, vilket innebär att Försäkringskassan vid<br />
behov ska köpa de utredningar som behövs för att klarlägga ett<br />
ev<strong>en</strong>tuellt behov av <strong>rehabilitering</strong>sinsatser. Under pågå<strong>en</strong>de <strong>rehabilitering</strong><br />
betalar Försäkringskassan ut <strong>rehabilitering</strong>sersättning,<br />
se avsnitt 4.5.5 Rätt till <strong>rehabilitering</strong>sersättning vid arbetslivsinriktad<br />
<strong>rehabilitering</strong>.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ska <strong>en</strong>ligt arbetsmiljölag<strong>en</strong> uppmärksamma <strong>och</strong><br />
utreda behov av <strong>rehabilitering</strong> <strong>och</strong> vidta de åtgärder som kan ske<br />
inom eller i anslutning till d<strong>en</strong> egna verksamhet<strong>en</strong>. Finansieringsansvaret<br />
begränsas till åtgärder som syftar till att möjliggöra att<br />
d<strong>en</strong> anställde kan stanna kvar i arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong>. Vad som<br />
är rimligt att kräva av arbetsgivar<strong>en</strong> får avgöras efter <strong>en</strong> prövning<br />
i det <strong>en</strong>skilda fallet. Både arbetstagar<strong>en</strong>s <strong>och</strong> arbetsgivar<strong>en</strong>s förutsättningar<br />
har betydelse vid val av insatser.<br />
Respektive landsting ansvarar för att bedöma behov <strong>och</strong> finansiera<br />
åtgärder när det gäller medicinska <strong>rehabilitering</strong>såtgärder.<br />
4.5.4 Avstämningsmöte<br />
FKFS 2010:35<br />
110 kap 4 § SFB<br />
110 kap 53, 57-58 §§ SFB<br />
Ett avstämningsmöte g<strong>en</strong>omförs g<strong>en</strong>om att d<strong>en</strong> anställde tillsammans<br />
med Försäkringskassan träffar <strong>en</strong> eller flera andra aktörer.<br />
Syftet med mötet är att klarlägga hur d<strong>en</strong> anställdes arbetsförmåga<br />
kan tas till vara, om det finns behov av arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong><br />
<strong>och</strong> vilka tidsramar som gäller. Ett avstämningsmöte är,<br />
i detta sammanhang, ett utredningsverktyg för Försäkringskassan.<br />
Det är Försäkringskassan som kallar till avstämningsmöte, m<strong>en</strong><br />
äv<strong>en</strong> någon av de andra berörda parterna kan efterfråga ett möte.<br />
Det är dock Försäkringskassan som beslutar om det är motiverat<br />
att hålla ett avstämningsmöte eller inte.<br />
Försäkringskassan dokum<strong>en</strong>terar mötet <strong>och</strong> skickar kopia på<br />
minnesanteckningarna till mötesdeltagarna efter mötet. Dessa<br />
anteckningar utgör ofta planering för arbetstagar<strong>en</strong>s återgång i<br />
arbete.<br />
REHABILITERING |<br />
63
Försäkringskassan ska inför mötet inhämta samtycke från d<strong>en</strong><br />
anställde att information om h<strong>en</strong>ne eller honom får lämnas ut till<br />
övriga deltagare. D<strong>en</strong> anställde är inte skyldig att lämna samtycke.<br />
Däremot är d<strong>en</strong> anställde skyldig att delta i ett avstämningsmöte.<br />
Försäkringskassan har möjlighet att, helt eller delvis, innehålla<br />
sjukp<strong>en</strong>ning eller <strong>rehabilitering</strong>sersättning om d<strong>en</strong> anställde utan<br />
rimligt skäl inte deltar i ett avstämningsmöte.<br />
4.5.5 Rätt till <strong>rehabilitering</strong>sersättning vid arbetslivsinriktad<br />
<strong>rehabilitering</strong><br />
30-31 kap SFB<br />
När d<strong>en</strong> anställde g<strong>en</strong>omgår <strong>en</strong> arbetslivsinriktad <strong>rehabilitering</strong>såtgärd<br />
kan han eller hon vara berättigad till <strong>rehabilitering</strong>sersättning.<br />
En grundförutsättning är att arbetsförmågan är nedsatt på<br />
grund av sjukdom med minst <strong>en</strong> fjärdedel. Dessutom ska planering<br />
<strong>och</strong> syfte med åtgärd<strong>en</strong> dokum<strong>en</strong>teras i <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>splan<br />
som ska godkännas av Försäkringskassan.<br />
För att Försäkringskassan ska kunna betala ut <strong>rehabilitering</strong>s-<br />
ersättning ska d<strong>en</strong> anställde ha lämnat in <strong>en</strong> ansökan om ersättning<br />
tillsammans med <strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>splan. Rehabiliteringsplan<strong>en</strong><br />
ska såväl upprättas som godkännas av Försäkringskassan.<br />
Plan<strong>en</strong> ska ange vilka åtgärder som planeras, ansvarsfördelning,<br />
tidsplan <strong>och</strong> uppgifter i övrigt som behövs för att g<strong>en</strong>omföra<br />
<strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>. För att säkerställa att d<strong>en</strong> anställde har förutsättningar<br />
att följa sin <strong>rehabilitering</strong>splan kan Försäkringskassan<br />
behöva medverkan från arbetsgivare, företagshälsovård <strong>och</strong> hälso-<br />
<strong>och</strong> sjukvård<strong>en</strong> i övrigt, socialtjänst<strong>en</strong>, arbetsmarknadsmyndighet<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong>/eller andra berörda. Försäkringskassan ska fortlöpande se<br />
till att plan<strong>en</strong> följs <strong>och</strong> att det vid behov görs ändringar i plan<strong>en</strong>.<br />
I många fall utgör d<strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>splan som upprättas tillsammans<br />
med Försäkringskassan äv<strong>en</strong> del av underlaget i arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
arbetsrättsliga <strong>rehabilitering</strong>sutredning.<br />
64 | REHABILITERING<br />
D<strong>en</strong> <strong>rehabilitering</strong>splan som Försäkringskassan kräver för att<br />
rätt till <strong>rehabilitering</strong>sersättning ska föreligga är i de allra<br />
flesta fall inte tillräcklig som underlag om arbetsgivar<strong>en</strong> i <strong>en</strong><br />
ev<strong>en</strong>tuell arbetsrättslig tvist hävdar saklig grund för uppsäg-<br />
ning på grund av sjukdom.
Rehabiliteringsersättning består av dels <strong>rehabilitering</strong>sp<strong>en</strong>ning,<br />
dels särskilt bidrag. De åtgärder som kan berättiga till <strong>rehabilitering</strong>sersättning<br />
ska vara arbetslivsinriktade, till exempel arbetsträning<br />
eller utbildning.<br />
Rehabilitering som syftar till återgång till ordinarie arbete hos<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> bör vara avslutad inom tre månader. <strong>Om</strong> d<strong>en</strong> anställde<br />
arbetstränar mot annat arbete hos sin arbetsgivare, eller<br />
för att återfå arbetsförmåga i arbete på d<strong>en</strong> reguljära arbetsmarknad<strong>en</strong>,<br />
ska insatserna vara avslutade inom ett år.<br />
D<strong>en</strong> anställde kan, förutom <strong>rehabilitering</strong>sp<strong>en</strong>ning, också beviljas<br />
särskilt bidrag från Försäkringskassan för att täcka vissa kostnader<br />
(merkostnader) som uppstår när d<strong>en</strong>ne deltar i <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Som exempel kan nämnas kursavgifter, kostnader för läromedel<br />
<strong>och</strong> resekostnader.<br />
Försäkringskassans beslut om rätt till <strong>rehabilitering</strong>sersättning är<br />
bero<strong>en</strong>de av var i <strong>rehabilitering</strong>skedjan d<strong>en</strong> anställde befinner sig,<br />
se avsnitt 2 Ersättning efter sjuklöneperiod<strong>en</strong>.<br />
4.5.6 Förebyggande <strong>rehabilitering</strong><br />
Rehabilitering kan ske i förebyggande syfte för att <strong>en</strong> anställd ska<br />
kunna få eller behålla ett arbete. I sådana fall är arbetsförmågan<br />
inte nedsatt vid <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>s början. Syftet med <strong>rehabilitering</strong>såtgärd<strong>en</strong><br />
är då att helt eller delvis förebygga att sjukdom<br />
leder till nedsatt arbetsförmåga. Innan åtgärd<strong>en</strong> startar ska <strong>en</strong><br />
<strong>rehabilitering</strong>splan upprättas <strong>och</strong> godkännas av Försäkringskassan.<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ska dessförinnan gjort vad som normalt kan krävas<br />
vad gäller anpassning, arbetshjälpmedel <strong>och</strong> omplacering.<br />
4.5.7 Arbetstagar<strong>en</strong>s skyldighet att medverka i Försäkrings-<br />
kassans utredning<br />
30 kap 4 § SFB <strong>och</strong> 110 kap 46 <strong>och</strong> 52 §§ SFB<br />
110 kap 53, 57-58 §§ SFB<br />
Av Försäkringskassans vägledning framgår att det är individ<strong>en</strong>s<br />
särskilda förutsättningar <strong>och</strong> behov som ska styra <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong>.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> ska vara huvudperson i <strong>rehabilitering</strong>sprocess<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> det är därför naturligt att hon eller han medverkar i utredning<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> bidrar med d<strong>en</strong> information som behövs för att klarlägga<br />
<strong>rehabilitering</strong>sbehovet.<br />
REHABILITERING |<br />
65
Arbetstagar<strong>en</strong> förväntas delta aktivt i planering<strong>en</strong> av återgång<strong>en</strong><br />
i arbete, till exempel vid ett avstämningsmöte <strong>och</strong> vid upprättandet<br />
av <strong>rehabilitering</strong>splanering. <strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> inte medverkar<br />
kan <strong>en</strong> planering upprättas utan d<strong>en</strong>nes deltagande. Vägrar<br />
arbetstagar<strong>en</strong> att delta kan Försäkringskassan pröva rätt<strong>en</strong> till<br />
ersättning.<br />
4.5.8 <strong>Om</strong>placeringsbegreppet <strong>en</strong>ligt SFB<br />
Enligt <strong>rehabilitering</strong>skedjan ska Försäkringskassan vid givna<br />
tidpunkter ta ställning till <strong>en</strong> sjukskriv<strong>en</strong> arbetstagares arbetsförmåga<br />
dels i ordinarie arbete, dels i annat arbete hos arbetsgivar<strong>en</strong>.<br />
Försäkringskassan behöver besked från arbetsgivar<strong>en</strong> vad gäller<br />
möjligheter att erbjuda arbetstagar<strong>en</strong> andra arbetsuppgifter.<br />
Finns det andra, mer lämpliga <strong>och</strong> lediga arbetsuppgifter, hos<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> som arbetstagar<strong>en</strong> kan utföra? Information<strong>en</strong> kan<br />
lämnas muntlig<strong>en</strong> till Försäkringskassan, till exempel vid ett<br />
avstämningsmöte, eller redovisas skriftligt i ett arbetsgivar-<br />
utlåtande.<br />
D<strong>en</strong> översyn av omplaceringsmöjligheter som Försäkringskassan<br />
efterfrågar ska inte förväxlas med d<strong>en</strong> omplaceringsskyldighet<br />
som arbetsgivar<strong>en</strong> har i <strong>en</strong> uppsägningssituation (<strong>en</strong>ligt 7 § LAS).<br />
66 | REHABILITERING
5<br />
Förebyggande sjukp<strong>en</strong>ning<br />
27 kap 6-7, 28 §§ SFB<br />
6 kap 9 § ALFA<br />
12 § 9 mom AVA<br />
För att få rätt till förebyggande sjukp<strong>en</strong>ning krävs att <strong>en</strong> läkare<br />
intygar att arbetstagar<strong>en</strong> har <strong>en</strong> förhöjd sjukdomsrisk <strong>och</strong> att läkar<strong>en</strong><br />
ordinerar deltagande i d<strong>en</strong> aktuella behandling<strong>en</strong>. Behandling<strong>en</strong><br />
eller <strong>rehabilitering</strong><strong>en</strong> ska ingå i <strong>en</strong> plan som är godkänd<br />
av Försäkringskassan. Enstaka besök eller behandlingar ger inte<br />
rätt till ersättning. Med medicinsk behandling <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong><br />
avses utöver vanlig sjukvård till exempel undersöknings- <strong>och</strong> behandlingsformer<br />
som sjukgymnastik, syn- <strong>och</strong> hörsel<strong>rehabilitering</strong>,<br />
arbetsterapi, tillhandahållande av handikapphjälpmedel <strong>och</strong><br />
rådgivning, stödåtgärder <strong>och</strong> funktionsprövning. Det kan äv<strong>en</strong><br />
gälla olika aktiviteter för att förebygga ohälsa, som till exempel<br />
behandling på behandlingshem eller hälsohem.<br />
5.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag<br />
En arbetstagare som går på behandling eller <strong>rehabilitering</strong> för att<br />
förebygga <strong>en</strong> sjukdom kan få sjukp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan.<br />
Sjukp<strong>en</strong>ning i förebyggande syfte betalas redan från första dag<strong>en</strong><br />
i sjukperiod<strong>en</strong> i stället för sjuklön från arbetsgivar<strong>en</strong>. Det<br />
görs inget avdrag för kar<strong>en</strong>sdag <strong>och</strong> ersättning<strong>en</strong> är 80 proc<strong>en</strong>t<br />
av d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande inkomst<strong>en</strong> (SGI). Under de första<br />
14 dagarna i sjukperiod<strong>en</strong> betalas sjukp<strong>en</strong>ning för de dagar som<br />
arbetstagar<strong>en</strong> skulle ha arbetat. Från dag 15 är ersättning<strong>en</strong> kal<strong>en</strong>derdagsberäknad<br />
<strong>och</strong> betalas äv<strong>en</strong> för fridagar.<br />
5.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
Arbetstagare med <strong>en</strong> inkomst över 7,5 prisbasbelopp får utöver<br />
Försäkringskassans förebyggande sjukp<strong>en</strong>ning <strong>en</strong> kompletterande<br />
FÖREBYGGANDE SJUKPENNING |<br />
67
ersättning från arbetsgivar<strong>en</strong>. Ersättning<strong>en</strong> består av <strong>en</strong> utfyllnad<br />
på lönedelar över basbeloppstaket <strong>och</strong> garanterar dem med inkomster<br />
över basbeloppstaket <strong>en</strong> ersättning med cirka 80 proc<strong>en</strong>t<br />
av lön<strong>en</strong>. Mellan dag 15 <strong>och</strong> 365 betalar arbetsgivar<strong>en</strong> dessutom <strong>en</strong><br />
kollektivavtalad ersättning på 10 proc<strong>en</strong>t av daglön<strong>en</strong>.<br />
5.2.1 Sjukavdrag vid förebyggande behandling <strong>en</strong>ligt<br />
kollektivavtal<br />
Under de första 14 dagarna av d<strong>en</strong> förebyggande behandling<strong>en</strong> gör<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> arbetsdagsavdrag. Från <strong>och</strong> med dag 15 görs kal<strong>en</strong>derdagsavdrag.<br />
Förebyggande<br />
behandling<br />
Arbetstagare med årslön<br />
upp till basbeloppstaket<br />
Dag i period<strong>en</strong> Avdrag i %<br />
1-14<br />
100 % x månadslön<strong>en</strong> x 12<br />
årsarbetstid<strong>en</strong><br />
68 | FÖREBYGGANDE SJUKPENNING<br />
Arbetstagare med årslön över basbeloppstaket<br />
Avdrag i % på d<strong>en</strong> del av<br />
daglön<strong>en</strong> som understiger<br />
basbeloppstaket<br />
100 % x månadslön<strong>en</strong> x 12<br />
årsarbetstid<strong>en</strong><br />
Avdrag i % på d<strong>en</strong> del av<br />
daglön<strong>en</strong> som överstiger<br />
basbeloppstaket<br />
22,4 % x månadslön<strong>en</strong> x 12<br />
årsarbetstid<strong>en</strong><br />
15-90 90 % av daglön<strong>en</strong> 90 % av daglön<strong>en</strong> 12,4 % av daglön<strong>en</strong><br />
366- 100 % av daglön<strong>en</strong> 100 % av daglön<strong>en</strong> 22,4 % av daglön<strong>en</strong><br />
91-364 22,4 % av daglön<strong>en</strong><br />
365-längst tom 914 27,25 % av daglön<strong>en</strong>
6<br />
Smittbärare<br />
Lag (1989:225) om ersättning till smittbärare<br />
Smittskyddslag<strong>en</strong> (2004:168)<br />
Livsmedelslag<strong>en</strong> (2006:804)<br />
1-2 §§ LOA<br />
6 kap 12 § ALFA<br />
12 § 12 mom AVA<br />
Med smittbärare avses <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om ersättning till smittbärare<br />
<strong>en</strong> person som:<br />
• har eller kan antas ha <strong>en</strong> smittsam sjukdom utan att ha för-<br />
lorat sin arbetsförmåga till följd av sjukdom<strong>en</strong><br />
• för eller kan antas föra smitta utan att vara sjuk i <strong>en</strong> smittsam<br />
sjukdom.<br />
För statligt anställda smittbärare gäller <strong>en</strong>ligt 7 § lag<strong>en</strong> om ersättning<br />
till smittbärare att ersättning bara utges till d<strong>en</strong> del d<strong>en</strong>na<br />
överstiger inkomst<strong>en</strong> från d<strong>en</strong> statliga anställning<strong>en</strong>.<br />
6.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag<br />
Ersättning till smittbärare utges i form av smittbärarp<strong>en</strong>ning <strong>och</strong><br />
resekostnadsersättning. Det är Försäkringskassan som prövar <strong>och</strong><br />
betalar ut ersättning<strong>en</strong>. En arbetstagare har rätt till smittbärarp<strong>en</strong>ning<br />
om han eller hon måste avstå från förvärvsarbete på<br />
grund av:<br />
• beslut <strong>en</strong>ligt smittskyddslag<strong>en</strong> eller livsmedelslag<strong>en</strong>,<br />
• läkarundersökning eller hälsokontroll som syftar till att klar-<br />
lägga om arbetstagar<strong>en</strong> är smittad av <strong>en</strong> samhällsfarlig sjuk-<br />
dom eller har <strong>en</strong> sjukdom, <strong>en</strong> smitta, ett sår eller <strong>en</strong> annan<br />
skada som gör att han eller hon inte får hantera livsmedel.<br />
SMITTBÄRARE | 69
Smittbärarp<strong>en</strong>ning<strong>en</strong> är 80 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> sjukp<strong>en</strong>ninggrundande<br />
inkomst<strong>en</strong> <strong>och</strong> betalas ut <strong>en</strong>ligt samma regler som sjuk-<br />
p<strong>en</strong>ning. Statligt anställda smittbärare har bara rätt till smittbärarp<strong>en</strong>ning<br />
till d<strong>en</strong> del d<strong>en</strong>na överstiger inkomst<strong>en</strong> från d<strong>en</strong><br />
statliga anställning<strong>en</strong>.<br />
En smittbärare har <strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> om ersättning till smittbärare rätt<br />
till skälig ersättning från Försäkringskassan för resekostnader i<br />
samband med läkarundersökning, hälsokontroll, vård, behandling<br />
eller annan motsvarande behandling. Resekostnaderna ersätts<br />
utan avdrag för kar<strong>en</strong>sbelopp.<br />
6.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
Enligt ALFA respektive AVA ska det inte göras något avdrag på<br />
lön<strong>en</strong> när <strong>en</strong> arbetstagare är frånvarande från arbetet på grund<br />
av att han eller hon är, eller misstänks vara, smittbärare <strong>en</strong>ligt<br />
bestämmelserna i smittskyddslag<strong>en</strong> eller motsvarande regler i<br />
livsmedelslag<strong>en</strong>. Detta innebär att statligt anställda normalt inte<br />
får smittbärarp<strong>en</strong>ning från Försäkringskassan på grund av samordningsreglerna.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> kan dock anmäla sig till Försäkringskassan<br />
för att få reseersättning.<br />
70 | SMITTBÄRARE
7<br />
Arbetsskada<br />
42 kap 7-10 §§ SFB (2010:110)<br />
6 kap 11 § ALFA<br />
12 § 11 mom AVA<br />
Arbetsmiljöförordning<strong>en</strong> (SFS 1977:1166)<br />
PSA 2006:1<br />
8-9 §§ Förordning (1977:284) om arbetsskadeförsäkring<strong>en</strong><br />
<strong>och</strong> statlig personskadeskydd<br />
SemL<br />
7.1 Anmälan om arbetsskada<br />
Anmälan om arbetsskada har två syft<strong>en</strong>, dels informera de som<br />
arbetar med det förebyggande arbetarskyddet, dels initiera ett<br />
försäkringsär<strong>en</strong>de hos Försäkringskassan.<br />
En arbetsgivare ska anmäla <strong>en</strong> arbetsskada till Försäkringskassan<br />
när:<br />
• Arbetsgivar<strong>en</strong> får uppgift av <strong>en</strong> anställd att d<strong>en</strong>ne råkat ut för<br />
<strong>en</strong> arbetsskada (SFB)<br />
• Arbetsgivar<strong>en</strong> har information om att <strong>en</strong> anställd har råkat ut<br />
för <strong>en</strong> skada som har medfört, eller kan antas medföra, rätt till:<br />
- Sjukvårdsersättning, sjukp<strong>en</strong>ning eller <strong>rehabilitering</strong> från<br />
d<strong>en</strong> allmänna försäkring<strong>en</strong> eller<br />
- Sjuklön <strong>en</strong>ligt sjuklönelag<strong>en</strong> eller<br />
- Ersättning från arbetsskadeförsäkring<strong>en</strong> (förordning om<br />
arbetsskadeförsäkring <strong>och</strong> statligt personskadeskydd).<br />
Anmälan ska också göras om skadan har föranlett, eller kan antas<br />
föranleda, sveda <strong>och</strong> värk eller lyte eller annat stadigvarande m<strong>en</strong>.<br />
Dessutom ska arbetsgivar<strong>en</strong> <strong>en</strong>ligt arbetsmiljöförordning<strong>en</strong> under-<br />
ARBETSSKADA |<br />
71
ätta Arbetsmiljöverket utan dröjsmål om ett olycksfall eller<br />
annan skadlig inverkan i arbetet orsakar dödsfall, svårare personskada<br />
eller samtidigt drabbat flera arbetstagare.<br />
7.1.1 Hur anmälan görs<br />
Arbetsgivar<strong>en</strong> ska anmäla <strong>en</strong> inträffad arbetsskada på <strong>en</strong> särskild<br />
blankett. Information om hur blankett<strong>en</strong> ska fyllas i finns i <strong>en</strong><br />
särskild folder. Både blankett<strong>en</strong> <strong>och</strong> foldern kan hämtas från Försäkringskassans<br />
webbplats. Varje anmälan om arbetsskada som<br />
Försäkringskassan får skickas till Arbetsmiljöverket. Arbetsmiljöverket<br />
använder anmälningarna bland annat i sin tillsynsverksamhet.<br />
Uppgifterna på blankett<strong>en</strong> registreras också i Arbetsmiljöverkets<br />
informationssystem om arbetsskador (ISA) för statistisk<br />
bearbetning. Arbetsgivar<strong>en</strong> ska också informera arbetstagar<strong>en</strong> om<br />
avtalet om ersättning vid personskada (PSA).<br />
7.2 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag<br />
<strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare drabbas av <strong>en</strong> arbetsskada kan d<strong>en</strong>ne få sjukp<strong>en</strong>ning<br />
från Försäkringskassan som om det vore ett vanligt sjukfall,<br />
det vill säga rätt<strong>en</strong> till ersättning<strong>en</strong> prövas <strong>en</strong>ligt de regler<br />
som styr rätt<strong>en</strong> till sjukp<strong>en</strong>ning. Enligt <strong>rehabilitering</strong>skedjan kan<br />
<strong>en</strong> individ som huvudregel erhålla 550 dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på<br />
fortsättningsnivå, se avsnitt 2.6.1 Ersättning <strong>en</strong>ligt lag efter dag<br />
365. <strong>Om</strong> individ<strong>en</strong> har <strong>en</strong> fastställd arbetsskada kan hon eller han<br />
få fler dagar med sjukp<strong>en</strong>ning på fortsättningsnivå. Det finns<br />
ing<strong>en</strong> tidsgräns för hur många dagar som kan betalas ut.<br />
Försäkringskassan prövar inte <strong>en</strong> arbetsskadeanmälan bara för<br />
att fastställa om skadan är <strong>en</strong> arbetsskada. Först när sjukdomstillståndet<br />
har upphört <strong>och</strong> skadan ev<strong>en</strong>tuellt gett <strong>en</strong> bestå<strong>en</strong>de<br />
nedsättning av arbetsförmågan prövar Försäkringskassan <strong>en</strong> arbetsskadeanmälan<br />
<strong>och</strong> tar ställning till om skadan är att se som<br />
<strong>en</strong> arbetsskada <strong>och</strong> i så fall ska berättiga till ersättning <strong>en</strong>ligt arbetsskadeförsäkring<strong>en</strong>.<br />
Eftersom det inte är någon skillnad mellan vanligt sjukavdrag <strong>och</strong><br />
avdraget vid arbetsskada vad gäller storlek<strong>en</strong> <strong>och</strong> konstruktion<strong>en</strong><br />
är det viktigt att observera två saker:<br />
72 | ARBETSSKADA
1. Semesterlag<strong>en</strong>s bestämmelser om semesterlönegrundande<br />
frånvaro gäller. M<strong>en</strong>, till skillnad mot vad som gäller vid vanlig<br />
sjukdom är samtliga dagar under insjuknandeåret, plus det<br />
därpå följande året, semesterlönegrundande. I vissa fall kan<br />
det ta lång tid innan Försäkringskassan prövat <strong>och</strong> godkänt <strong>en</strong><br />
arbetsskada. När <strong>en</strong> skada godkänts får arbetsgivar<strong>en</strong> i sådana<br />
fall reglera ersättning<strong>en</strong> retroaktivt. I de fall det är upp<strong>en</strong>bart<br />
att det är fråga om <strong>en</strong> arbetsskada, till exempel vid olycksfall<br />
i arbetet, behöver inte arbetsgivar<strong>en</strong> avvakta Försäkrings-<br />
kassans prövning.<br />
2. <strong>Om</strong> <strong>en</strong> arbetstagare har fått sin arbetsförmåga varaktigt ned-<br />
satt <strong>och</strong> detta beror på arbetsskada beviljas han i regel livränta<br />
från Försäkringskassan. Livräntan täcker då i princip 100 pro-<br />
c<strong>en</strong>t av inkomstförlust<strong>en</strong> <strong>och</strong> då ska arbetsgivar<strong>en</strong> göra helt<br />
löneavdrag.<br />
7.3 Ersättning <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
Enligt avtal om ersättning vid personskada (PSA) kan viss ersättning<br />
betalas för arbetsskador. Enligt PSA kan ersättning lämnas<br />
för inkomstförlust, merkostnader, lyte <strong>och</strong> m<strong>en</strong> samt <strong>rehabilitering</strong>.<br />
Försäkring<strong>en</strong> administreras av AFA Försäkring.<br />
Ytterligare information finns på AFA Försäkrings webbplats<br />
(www.afaforsakring.se).<br />
ARBETSSKADA |<br />
73
8<br />
Sjukvårdsförmåner<br />
8.1 Ledighet vid läkarbesök<br />
9 kap 1 § ALFA<br />
15 § 1 mom, 1.1 AVA<br />
<strong>Om</strong> det behövs kan <strong>en</strong> arbetstagare vara ledig utan löneavdrag för<br />
vissa läkar- <strong>och</strong> tandläkarbesök med mera. De situationer som ger<br />
rätt till ledighet är <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA:<br />
• besök hos läkare, företagshälsovård, öpp<strong>en</strong>vård eller mödra-<br />
vårdsc<strong>en</strong>tral samt för blodgivning,<br />
• akuta tandbesvär samt undersökning eller behandlingar efter<br />
remiss av tandläkare eller läkare.<br />
Med öpp<strong>en</strong>vård avses all sjukvård då arbetstagar<strong>en</strong> inte är inlagd<br />
på sjukhus, till exempel röntg<strong>en</strong>undersökning eller sjukgymnastik.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> har ing<strong>en</strong> automatisk rätt att vara ledig. Det är arbetsgivar<strong>en</strong><br />
som avgör om det finns tillräckliga skäl att vara ledig<br />
för till exempel läkarbesök under betald arbetstid. En arbetstagare<br />
som till exempel arbetar konc<strong>en</strong>trerad deltid bör i första hand lägga<br />
sina läkarbesök på sin fritid. I de fall där läkar<strong>en</strong> inte har möjlighet<br />
att ta emot under dessa dagar kan naturligtvis betald ledighet beviljas.<br />
8.2 Ersättning för sjukvårdskostnader<br />
7 kap ALFA<br />
13 § AVA<br />
En arbetstagare har <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA rätt till ersättning för vissa<br />
sjukvårdskostnader. D<strong>en</strong>na rätt gäller äv<strong>en</strong> under viss tid för arbetstagare<br />
som är tjänstlediga. De kan få sjukvårdsersättning:<br />
• under de 30 första dagarna av ledighet<strong>en</strong>,<br />
• under sådan föräldraledighet då föräldrap<strong>en</strong>ningtillägg betalas <strong>och</strong><br />
• under ledighet för sjukdom eller ledighet med tillfällig<br />
föräldrap<strong>en</strong>ning.<br />
74 | SJUKVÅRDSFÖRMÅNER
En förutsättning för att få ersättning för kostnader för läkemedel,<br />
läkarvård <strong>och</strong> sjukgymnastik är <strong>en</strong>ligt ALFA/AVA att registrering<br />
har skett i ett apotekskort eller i ett högkostnadskort. Arbetstagar<strong>en</strong><br />
kan uppfylla kravet på registrering till exempel g<strong>en</strong>om<br />
att visa upp högkostnadsbevis/receptkvitto från apoteket eller <strong>en</strong><br />
kopia på högkostnadskort för öpp<strong>en</strong> hälso- <strong>och</strong> sjukvård. Kravet<br />
att visa upp högkostnadsbevis från apoteket eller högkostnadskort<br />
för öpp<strong>en</strong> hälso- <strong>och</strong> sjukvård för att få ersättning gäller<br />
givetvis bara i fråga om sådan vård som får registreras <strong>en</strong>ligt gällande<br />
bestämmelser.<br />
Arbetstagar<strong>en</strong> måste göra anspråk på ersättning för sjuk-<br />
vårdskostnader inom 2 år. Därefter förfaller rätt<strong>en</strong> till<br />
ersättning.<br />
Då arbetstagar<strong>en</strong>s registrerade kostnader uppgår till 1 800 kronor<br />
för läkemedel respektive 900 kronor för sjukvård är han eller hon<br />
berättigad till fria läkemedel respektive ett så kallat frikort som<br />
gäller till dess att 12 månader har förflutit från första registrering<strong>en</strong>.<br />
Under frikortsperiod<strong>en</strong> finns det således inga kostnader<br />
för arbetsgivar<strong>en</strong> att ersätta.<br />
Läs mer om aktuella belopp på www.vardguid<strong>en</strong>.se.<br />
8.2.1 Läkarvård, tandvård <strong>och</strong> psykologbehandling<br />
Kostnader för läkarvård, tandbehandling i form av oralkirurgisk<br />
behandling <strong>och</strong> psykologbehandling ersätts med högst 95 kronor<br />
per besök. Med läkarvård avses:<br />
• undersökning <strong>och</strong> behandling av <strong>en</strong> d<strong>en</strong> som är behörig att<br />
utöva läkaryrket i Sverige,<br />
• utfärdande av läkarintyg (läkarutlåtande) som arbetsgivar<strong>en</strong><br />
har begärt.<br />
Med oralkirurgisk behandling avses behandling som utförs på<br />
sjukhus eller vid odontologisk fakultet.<br />
Med psykologbehandling avses behandling som ges av <strong>en</strong> legitimerad<br />
psykiater, legitimerad psykolog eller legitimerad psykoterapeut.<br />
För att psykologbehandling<strong>en</strong> ska kunna ersättas måste<br />
SJUKVÅRDSFÖRMÅNER |<br />
75
det, <strong>en</strong>ligt ALFA <strong>och</strong> AVA, finnas <strong>en</strong> läkarremiss, trots att remissförfarandet<br />
till största del avskaffats inom sv<strong>en</strong>sk sjukvård.<br />
8.2.2 Sjukgymnastik<br />
Kostnader för sjukgymnastik ersätts med högst 55 kronor per<br />
besök. Med sjukgymnastik avses behandling som, efter remiss<br />
av läkare, ges av legitimerad sjukgymnast. Med remiss av läkare<br />
likställs äv<strong>en</strong> annat läkarintyg som visar att sjukgymnastik<strong>en</strong> behövs.<br />
Kostnader för besök hos naprapat omfattas inte av d<strong>en</strong>na<br />
avtalsöver<strong>en</strong>skommelse. Däremot har arbetsgivar<strong>en</strong> möjlighet<br />
att med stöd av arbetsgivarv<strong>en</strong>til<strong>en</strong> i 3 § 7 kap ALFA respektive 3<br />
mom 13 § AVA ersätta kostnad för naprapatbesök.<br />
8.2.3 Sjukhusvård<br />
Sjukhusvård ersätts med högst 70 kronor per vårddag.<br />
8.2.4 Läkemedel<br />
Arbetstagar<strong>en</strong>s kostnader för sådana varor som omfattas av läkemedelsförmåner<br />
<strong>en</strong>ligt lag<strong>en</strong> (2002:160) om läkemedelsförmåner<br />
med mera kan ersättas av arbetsgivar<strong>en</strong>. Det gäller med andra ord<br />
att kostnader för läkemedel som är receptbelagda <strong>och</strong> omfattas av<br />
högkostnadsskyddet ersätts helt.<br />
8.2.5 Sjukvård under tjänstgöring utomlands<br />
<strong>Om</strong> arbetstagar<strong>en</strong> blir akut sjuk vid <strong>en</strong> tjänsteresa eller förrättning<br />
utomlands, ersätter arbetsgivar<strong>en</strong> skäliga <strong>och</strong> om möjligt<br />
styrkta kostnader för sjukvård, tandvård <strong>och</strong> läkemedel. Arbetstagar<strong>en</strong><br />
har inte rätt till sjukvårdsersättningar från arbetsgivar<strong>en</strong><br />
om han eller hon blir sjuk under semester utomlands.<br />
8.3 Arbetsgivarbeslut om ersättning vid annan<br />
typ av vård<br />
<strong>Om</strong> det finns särskilda skäl kan arbetsgivar<strong>en</strong> betala ersättning<br />
för vård utöver vad som anges i ALFA/AVA. Särskilda skäl kan<br />
finnas till exempel om arbetsgivar<strong>en</strong> anser det angeläget ur verksamhetssynpunkt<br />
att <strong>en</strong> arbetstagare med exempelvis ryggbesvär<br />
snabbt får tillgång till adekvat vård hos naprapat eller motsvarande.<br />
Det som är avgörande är om arbetsgivar<strong>en</strong> bedömer att behandling<strong>en</strong><br />
kan påskynda <strong>och</strong> underlätta <strong>en</strong> återgång till arbete.<br />
76 | SJUKVÅRDSFÖRMÅNER
8.4 Lokalt avtal<br />
Lokala parter har möjlighet att teckna kollektivavtal angå<strong>en</strong>de<br />
alla frågor som berör ersättning för sjukvårdskostnader. Parterna<br />
kan till exempel komma över<strong>en</strong>s om att avstå från förmånerna<br />
<strong>och</strong> istället använda motsvarande resurser på annat sätt, till exempel<br />
inom det lokala arbetsmiljö- <strong>och</strong> företagshälsovårdsarbetet<br />
eller på friskvårdsinsatser. Ett annat exempel på sätt att använda<br />
medl<strong>en</strong> är att göra extrainsättningar till Kåpan Extra.<br />
8.5 Beskattning av sjukvårdsförmåner<br />
11 kap 18 § Inkomstskattelag (1999:1229)<br />
HSL (1982:763)<br />
Viss fri hälso- <strong>och</strong> sjukvård som ges i off<strong>en</strong>tlig regi förmånsbeskattas.<br />
Privat vård är inte förmånsbeskattad. I de fall ersättning<strong>en</strong><br />
till arbetstagar<strong>en</strong> är <strong>en</strong> beskattad förmån ska d<strong>en</strong> ingå i<br />
arbetstagar<strong>en</strong>s löneunderlag. Arbetsgivar<strong>en</strong> är därmed skyldig att<br />
betala lagstadgade arbetsgivaravgifter för sådana ersättningar. I<br />
beskattningshänse<strong>en</strong>de är det viktigt att skilja mellan å <strong>en</strong>a sidan<br />
vanlig hälso- <strong>och</strong> sjukvård <strong>och</strong> å andra sidan företagshälsovård,<br />
<strong>rehabilitering</strong> <strong>och</strong> förebyggande behandling.<br />
Olika former av vård <strong>och</strong> dess koppling till beskattning:<br />
• Off<strong>en</strong>tlig hälso- <strong>och</strong> sjukvård<br />
Med hälso- <strong>och</strong> sjukvård m<strong>en</strong>ar man detsamma som i hälso-<br />
<strong>och</strong> sjukvårdslag<strong>en</strong> (HSL), det vill säga att medicinskt före-<br />
bygga, utreda <strong>och</strong> behandla sjukdomar <strong>och</strong> skador. Ersättning<br />
för off<strong>en</strong>tlig hälso- <strong>och</strong> sjukvård är alltid beskattad.<br />
• Företagshälsovård<br />
Företagshälsovård är ing<strong>en</strong> sjukvård i vanlig bemärkelse, utan<br />
<strong>en</strong> verksamhet där man inriktar sig på att bedöma <strong>och</strong> avvärja<br />
risker <strong>och</strong> ohälsa utifrån fysisk <strong>och</strong> psykisk arbetsmiljö. Det<br />
kan ske g<strong>en</strong>om olika insatser, till exempel g<strong>en</strong>om kartlägg-<br />
ning av arbetsmiljön eller viss typ av hälsoundersökningar av<br />
de anställda. Ett annat exempel är aktiv rådgivning. Insatserna<br />
kan vara både grupp- <strong>och</strong> individinriktade. Företagshälsovård<br />
beskattas inte. Det bör observeras att off<strong>en</strong>tligt finansierade<br />
hälso- <strong>och</strong> sjukvårdstjänster som tillhandahålls inom företags-<br />
hälsovårdsorganisationerna, ska beskattas.<br />
SJUKVÅRDSFÖRMÅNER |<br />
77
• Rehabilitering <strong>och</strong> förebyggande behandling<br />
Rehabilitering <strong>och</strong> förebyggande behandling syftar dels till<br />
att förhindra att d<strong>en</strong> anställde får <strong>en</strong> varaktigt nedsatt arbets-<br />
förmåga, dels till att minska <strong>en</strong> förhöjd sjukdomsrisk. Det<br />
kan ske g<strong>en</strong>om vanlig <strong>rehabilitering</strong> eller förebyggande be-<br />
handling g<strong>en</strong>om Försäkringskassans försorg, m<strong>en</strong> det kan<br />
också ske g<strong>en</strong>om andra behandlingsåtgärder utanför För-<br />
säkringskassans ansvarsområde. Exempel på sådana åtgärder<br />
är bland annat sjukgymnastik, ryggträning på ryggklinik, vård<br />
av missbrukare på behandlingshem, hjälp med viktminskning<br />
vid diagnostiserad övervikt samt rörelseträning i bassäng.<br />
I dessa fall är det inte fråga om att bota, utan att motverka <strong>en</strong><br />
nedsatt arbetsförmåga eller förbättra d<strong>en</strong>. Ersättning för sådan<br />
behandling är inte förmånsbeskattad.<br />
78 | SJUKVÅRDSFÖRMÅNER
2011<br />
Box 3267, 103 65 Stockholm<br />
Tel 08-700 13 00, Fax 08-700 13 40<br />
www.arbetsgivarverket.se<br />
<strong>Om</strong> <strong>sjukfrånvaro</strong> <strong>och</strong> <strong>rehabilitering</strong>