You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I huvudet på trafikprofessorn<br />
Sidorna 4–5<br />
Samling<br />
mot nya lagen<br />
Sidorna 6–7<br />
1/<strong>2010</strong><br />
<strong>2010</strong><br />
Nr 1<br />
Ulf fixade<br />
extra pauser<br />
Sidorna 8–11<br />
1
Foto: Eva Wernlid<br />
” Personalen måste<br />
tas med i anbuden”<br />
I mitten av tidningen möter du skyddsombudet Ulf<br />
Tedesund, som vi följt eftersom han lyckats ordna extra pauser<br />
på regiontrafiken – och flera sidor i numret handlar just om<br />
pauser och raster.<br />
Men Ulf har också, tillsammans med lokala facket på Nobina<br />
som även de kör i Uppland, nyligen uppvaktat Upplands<br />
Lokaltrafik. En upphandling är nämligen på gång för hela<br />
regiontrafiken i Uppland.<br />
– Vi måste få politikerna att skriva in i underlaget att personalen<br />
ska tas över. Det fungerar ju så både i Stockholm och i<br />
Umeå, säger Ulf.<br />
Också i Örebro och Nyköping har facket försökt få gehör<br />
för övertagande av personalen. Utan resultat. I Örebro har<br />
förare varit provanställda ett halvår och nu ska de få besked<br />
om vilka som får fast jobb. I Nyköping är förare på väg att<br />
provanställas. Så här säger en erfaren nyköpingsförare som vill<br />
vara anonym (han vill inte riskera att stå utan jobb):<br />
– Vi förstår ingenting. Linjerna är desamma, depån och<br />
biljettsystem är desamma. Vad är det vi ska testas för? Nu blir<br />
man tvungen åka fem mil till Södertälje och provköra. Om jag<br />
ens kommer så långt.<br />
– Facket kan inte ha det lätt som ska försöka få ordning på<br />
det här, säger han.<br />
Om just det, hur facket försöker få ordning på detta med<br />
provanställningar, kan du läsa på omstående sida. Det finns<br />
också mycket annan angelägen läsning – som den nya kollektivtrafiklagen,<br />
som nu rycker närmare. Men också lättare<br />
läsning, som om Fredrik, som plåtar buss på buss på buss...<br />
Reagera gärna på det du läser och hör av dig – om det eller<br />
annat som rör ditt jobb.<br />
Nästa nummer av <strong>Hjulet</strong> kommer i juni.<br />
2<br />
Lalla Lindström<br />
lalla.lindstrom@kapsylen.se<br />
Tidningen <strong>Hjulet</strong> ges ut av Ansvarig utgivare: David Samuelsson<br />
Redaktör: Lalla Lindström,<br />
Frilansgruppen, 070-74 222 73<br />
Tidningen vänder sig till medlemmar inom<br />
kollektivtrafiken. Presslagt i mars 2009.<br />
Omslagsfoto: Eva Wernlid<br />
Upphandling på gång.<br />
Layout: Olle Sjöstedt AB, Sala<br />
Faktor: Anna Lundströmer<br />
Tryck: Sjuhäradsbygdens<br />
Tryckeri AB, Borås<br />
Frågor<br />
från<br />
läsarna<br />
Under den här vinjetten kan du ställa frågor om något du undrar över.<br />
Mejla din fråga till lalla.lindstrom@kapsylen.se, skicka brev till<br />
Tidningen <strong>Hjulet</strong>, <strong>Kommunal</strong>, Box 190 39, 104 32 Stockholm<br />
eller ring 08-640 66 62, så ska vi försöka reda ut saken.<br />
Vad gäller för rastplatser?<br />
Jag undrar var rastplatser kan förläggas. Får raster läggas vid en<br />
busslinjes ändhållplats, utan tillgång till toalett och rastlokal?<br />
Måste det vid en rastplats även finnas kokmöjligheter?<br />
Vill veta var i avtalet rasters förläggning regleras, eller vilken<br />
lag som stadgar var raster ska förläggas.<br />
Ulf Sjögreen<br />
Linköping<br />
Svar:Där en förare ska ha rast ska det finnas toalett, rinnande<br />
vatten och möjlighet att värma mat – och då duger det inte med<br />
värmeskåp. Men det går bra med en mikrovågsugn.<br />
Detta regleras inte i bussbranschavtalet utan i Arbetarskyddsstyrelsens<br />
författningssamling (AFS 2000:42 Arbetsplatsens utformning).<br />
Där står däremot inget om var rasten ska förläggas.<br />
Under en paus ska man normalt ha tillgång till toalett – och<br />
vatten att tvätta sig med. I undantagsfall kan man använda sig av<br />
bajamajor. Det viktiga är att det finns någonstans att göra sina behov.<br />
Det kan också lösas till exempel genom en överenskommelse<br />
med ett fik, att förarna får nyttja toaletten.<br />
Tord Almlöf, ombudsman<br />
Läs mer om paus och raster på sidorna 8–11.<br />
Populär rund Robert Nyberg-teckning från tiden för kisspausstrejken...<br />
Telefon: 010-442 70 00<br />
Adress: ”<strong>Hjulet</strong>”, <strong>Kommunal</strong><br />
Box 19039, 104 32 STOCKHOLM<br />
För trafikfrågor kontakta: Tord Almlöf,<br />
Peter Larsson och Susanne Gällhagen.<br />
1/<strong>2010</strong>
AVTALSFÖRHANDLINGAR FÖR KOMMUNALA BOLAGEN:<br />
Arbetsgivarna vill ha sifferlöst avtal<br />
Parterna står långt från varandra i avtalsförhandlingarna för<br />
2 500 förare och reparatörer i de kommunala bolagen, bland<br />
annat i Göteborg och Västerås.<br />
<strong>Kommunal</strong> följer LOs samordning och yrkar 620 kr/mån<br />
eller 2,6 procent.<br />
KFS däremot vill ha ett helt sifferlöst avtal. Arbetsgivaren<br />
lokalt ska kunna bestämma påslaget.<br />
I avtalsförhandlingarna 2008 träffades ett<br />
treårigt avtal med de privata arbetsgivarna<br />
– Bussbranschavtalet. Avtalet med KFS, de<br />
kommunala företagens samorganisation,<br />
tecknades på 22 månader och går ut den<br />
sista mars.<br />
Efter de första två sittningarna tycks<br />
läget låst.<br />
– Att döma av yrkandena ligger vi<br />
väldigt långt ifrån varandra. Arbetsgivarna<br />
vill skriva avtalet så att i princip hela<br />
överenskommelsen ska gälla på det lokala<br />
planet. Allt ska alltså kunna bestämmas<br />
lokalt, löner, arbetstid, hur olika överenskommelser<br />
ska hanteras.<br />
– På det sättet skulle förhållandena<br />
kunna bli helt olika på olika depåer. Det<br />
kan vi inte acceptera, säger ombudsman<br />
Tord Almlöf på <strong>Kommunal</strong>s avtalsenhet.<br />
Provanställningar allt vanligare<br />
Allt fler provanställer. Liksom<br />
i Örebro provanställer Nobina<br />
all personal i Nyköping när<br />
de tar över trafiken i augusti.<br />
Erfarna förare får nu åka till<br />
Södertälja för att provköra.<br />
Även i Halmstad provanställs<br />
förarna av den nya entreprenören<br />
Arriva till sommaren.<br />
Nu fruktar facket att alla bolag är på väg<br />
att tillämpa provanställning och försöker<br />
stävja utvecklingen. I juni kommer första<br />
fallet upp till Arbetsdomstolen (AD) – Vänersborgs<br />
Linjetrafiks (VL) provanställning<br />
av Urban Nyström. De elva bussförare i<br />
1/<strong>2010</strong><br />
Men han tillägger:<br />
– Än har vi ju inte sett slutet på detta,<br />
det återstår långa förhandlingar där vi<br />
försöker mötas.<br />
15 i delegationen<br />
Här ser du vilka företag som berörs och<br />
vilka som ingår i avtalsdelegationen:<br />
Ove Degerfält och Anders Lundmark,<br />
Skelleftebuss, ombudsman Lars-Eric Lidman,<br />
Västerbotten, Yvonne Strandh, Kent<br />
Budd, Lasse Selander och Kjell Andersson,<br />
Göteborgs Spårvägar, Hans Eriksson Lilja,<br />
Borås lokaltrafik, Tim Lilja och Marcus<br />
Sjömark, Luleå Lokaltrafik, Kim Jonsson,<br />
Gamla Uppsala Buss, Per-Olov Ståhle,<br />
Västerås Lokaltrafik AB och Thomas<br />
Strinning, Uddevalla Omnibus.<br />
Lalla Lindström<br />
Gävleborg som provanställdes när KR-<br />
Trafik tog över trafiken har visserligen nu<br />
blivit tillsvidareanställda, men <strong>Kommunal</strong><br />
överväger ändå att gå<br />
vidare med tvisten till AD.<br />
– Vi behöver vägledande<br />
domar och menar att<br />
provanställning är kränkande<br />
för erfarna förare,<br />
säger Tord Almlöf.<br />
Personal ska med vid<br />
övergång av verksamhet<br />
I vissa fall resulterar en<br />
upphandling i ”övergång av verksamhet”<br />
– dvs entreprenören startar inte en ny verksamhet.<br />
Då måste personalen övertas. Detta<br />
kan kanske hävdas exempelvis för Urban<br />
Nyströms provanställning, eftersom VL tog<br />
över det mesta, utom bussarna.<br />
Skelleftebuss och Göteborgs Spårvägar är två<br />
av de kommunala företagen som berörs av de<br />
avtalsförshandlingar som nu drar igång.<br />
I Örebro däremot kan inte facket hävda<br />
övergång – Nobina startade det mesta på<br />
nytt, t ex med en ny depå. Där är också en<br />
tvist på gång med en<br />
förare som provanställdes.<br />
– För anställningstryggheten<br />
är<br />
det av yttersta vikt<br />
att man kontrollerar<br />
fakta och ser om<br />
det går att hävda<br />
övergång, säger Tord<br />
Almlöf. Om tillgångarna<br />
överlåts, om majoriteten av de<br />
anställda övertas, om kunderna tas över<br />
och om verksamheten är likadan efter<br />
övertagandet, då ska det gå att hävda att<br />
det är en övergång.<br />
Lalla Lindström<br />
Illustration: Lalla Lindström<br />
Foto: Skelleftebuss, Elin Persson<br />
3
”Bussar ska köras ostörda av an<br />
4<br />
I HUVUDET PÅ…<br />
Bengt Holmberg<br />
Trafikprofessor<br />
Bengt Holmberg har i sitt yrke<br />
som ambition att öka kollektivtrafiken och<br />
höja kvalitén. Han är nämligen professor i<br />
kollektivtrafik på Lunds tekniska högskola,<br />
LTH. Han har ett drömmål: En trafiklösning<br />
som den brasilianska staden Curitiba<br />
har genomfört. Den staden tar han som exempel<br />
vid föreläsningar och när han kallas<br />
in som expert, till exempel vid utfrågningar<br />
i Riksdagen som rör kollektivtrafik.<br />
I raka linjer genom staden går breda<br />
gator, fyllda av både bilar och bussar. Men<br />
bussarna har egna körfält i mitten och kör<br />
totalt avskiljda från övrig trafik.<br />
– Det här är framtiden. Bussarna måste<br />
få föras fram ostörda.<br />
”Tänk spårvagn - kör buss”<br />
Det mönstret börjar delvis också tas i bruk<br />
i Sverige, om än inte fullt utbyggt. Bengt<br />
Holmberg och hans kolleger har noga<br />
Illustration: Lalla Lindström<br />
Kollektivtrafiken ska prioriteras, med egna<br />
körfält och med företräde vid trafikljus.<br />
Men det är inte tillräckligt för att få bilister att<br />
välja bussen.<br />
För det måste det till mer drastiska metoder,<br />
som få politiker är villiga att ta till. De<br />
är själva ofta bilister och väljer att satsa på<br />
bilismen.<br />
Den slutsatsen drar professorn i kollektivtrafik,<br />
Bengt Holmberg.<br />
studerat exemplet Jönköping, där man nått<br />
en bra bit på väg. En konsult myntade uttrycket<br />
”Tänk spårvagn, kör buss” och utifrån<br />
den devisen byggdes ett stomlinjenät<br />
med några långa linjer, som till stor del går<br />
separat och får prioritet vid trafikljusen. De<br />
går i princip samma väg som Jönköpings<br />
spårvagnar gick förr i tiden.<br />
Man har till och med gjort en speciell<br />
lösning för bussarna att ta sig igenom en<br />
krånglig rondell: Bussarna får köra genom<br />
rondellen medan övriga trafiken får rött<br />
ljus.<br />
– Jönköping har ett stort linjenät och<br />
ganska låg turtäthet. Därför var det idealiskt<br />
att genomföra satsningen, som har<br />
blivit succé, säger Bengt Holmberg.<br />
Flera städer bygger ut kollektivtrafiken<br />
efter liknande principer, om än i olika hög<br />
grad: Linköping står i startgroparna för att<br />
införa samma mönster, Göteborg har infört<br />
systemet längs Norra Älvstranden och<br />
Stockholms stomlinjenät bygger på samma<br />
tanke, även om bussarna inte har genomgående<br />
prioritet.<br />
Svårt förmå bilister att ta bussen<br />
Men hur mycket man än höjer kvalitén på<br />
kollektivtrafiken så räcker det inte för att<br />
lura upp en bilist på en buss. Det räcker<br />
inte ens att göra kollektivtrafiken gratis:<br />
En dansk kunskapssammanställning<br />
visade att gratis trafik visserligen medför<br />
att fler tar bussen, trafiken ökar inte sällan<br />
med över 100 procent. Men få av de nya<br />
resenärerna är bilister som lockats över –<br />
bara 20 procent. Övriga är folk som cyklat<br />
eller gått och så sådana som redan tidigare<br />
åkt buss men reser mer när det blir gratis.<br />
– Det gör att satsningen på gratistrafik<br />
blir väldigt dyr utan att få önskad effekt.<br />
Det är egentligen bara på landsbygden som<br />
I brasilianska staden Coritiba har kollektivtrafiken<br />
1/<strong>2010</strong><br />
fått helt separata körfält, ofta två filer mitt i trafiken<br />
med speciella busskurer vid sidan.
Politiker tycker<br />
bilen är bästa<br />
fortskaffningsmedlet.<br />
nan trafik”<br />
gratistrafik skulle löna sig. Där är intäkterna<br />
redan låga eftersom de flesta passagerarna<br />
är skolbarn.<br />
Nej, det krävs betydligt hårdare krafttag<br />
för att öka kollektivtrafiken på bilismens<br />
bekostnad. Bengt Holmberg tar tyska<br />
staden Freiburg som exempel, där bilismen<br />
helt enkelt är förbjuden i innerstaden.<br />
Bilisterna parkerar vid infarterna för att ta<br />
buss eller spårvagn in mot centrum.<br />
– Man skulle önska att svenska politiker<br />
fattade liknande beslut för att gynna<br />
kollektivtrafiken. Men i stället gynnas<br />
bilismen, konstaterar Bengt Holmberg<br />
och pekar som exempel på utbyggnaden<br />
av Förbifart Stockholm, som görs trots<br />
att all forskning visar att bredare och mer<br />
tillgängliga vägar bara ökar bilismen.<br />
Bengt Holmberg skrattar lätt uppgivet<br />
och säger lite skämtsamt:<br />
– Politikerna vill helt enkelt inte. De<br />
Inte bra att<br />
bara konkurrera<br />
med priset.<br />
– Facket borde arbeta för att på sikt ändra samhällets<br />
struktur. Alla behöver inte börja och sluta<br />
samtidigt, säger Bengt Holmberg som ett tips till<br />
hur bussförare kan få ett människovärdigt schema.<br />
1/<strong>2010</strong><br />
Foto: Gösta Elmquist.<br />
är medelålders män och kvinnor som har<br />
råd med bil och tycker att det är det bästa<br />
fortskaffningsmedlet<br />
Och så tar han ett slående exempel: Vinnova<br />
och andra statliga myndigheter lägger<br />
cirka 500 miljoner kronor på forskning<br />
kring bilismen men bara 30 miljoner på<br />
kollektivtrafikforskning.<br />
– Det talas väldigt mycket om att man<br />
ska satsa på kollektivtrafik, bland annat för<br />
miljöns skull. Men det görs inte.<br />
”Lundinutredningen idiotisk”<br />
Lika avståndstagande talar Bengt Holmberg<br />
om Lundinutredningens förslag till ny<br />
kollektivtrafiklag. ”Idiotiskt”, säger han.<br />
– Det skulle slå sönder vår omsogsfullt<br />
uppbyggda kollektivtrafik. Jag håller kurser<br />
för folk från tredje världen och de är imponerade<br />
av vårt system. De är vana vid att<br />
varje förare konkurrerar om sin körning.<br />
De slåss om att sälja billigaste biljetten och<br />
kör därför med billiga, dåliga bussar. Vi<br />
skulle ha fått en liknande situation.<br />
Så Bengt Holmberg är glad att man<br />
modifierat förslaget något, så att samhället<br />
i första hand kan handla upp trafiken.<br />
När vi träffas kommer han från ett möte på<br />
Svensk Kollektivtrafik och har talat bland<br />
annat om branschens mål – fördubbling av<br />
kollektivtrafiken.<br />
I stort är det branschens förslag som<br />
anammats i det förslag som nu ska bli ny<br />
lag. Bengt Holmberg har inte hunnit sätta<br />
sig in i nya lagförslaget, men han välkomnar<br />
att entreprenörerna får mer frihet att<br />
starta trafik där de själva ser att det kunde<br />
löna sig, i stället för att styras i detalj av<br />
huvudmannen.<br />
Han tror inte att detta kommer att innebära<br />
fler nackdelar för personalen.<br />
– De snäva tidtabellerna och stressen är<br />
väl resultatet av att entreprenörerna pressar<br />
priserna i anbudsförhandlingarna? undrar<br />
han. I sin forskning tittar Bengt Holmberg<br />
sällan på effekter för förarna, men menar<br />
att om arbetsgivarna har kvalitet som<br />
mål så skapar det förbättringar också för<br />
personalen.<br />
– Alla måste vara med och tro på idén<br />
om man ska satsa på fördubbling av kollektivtrafiken.<br />
Branschen måste också få<br />
med förarna, det diskuterade vi faktiskt i<br />
dag. Ett system där man bara konkurrerar<br />
om priset kan aldrig bli något bra system,<br />
säger Bengt Holmberg och tillägger att han<br />
däremot inte tror att målet – fördubbling–<br />
går att nå.<br />
– Det är för högt satt, det är orealistiskt.<br />
Men ett mål är ett mål, förhoppningsvis<br />
kan man nå en bra bit på väg.<br />
”Lobba för att kapa trafiktopparna”<br />
Vad tycker då professorn i kollektivtrafik<br />
att bussförarfacket ska satsa på för att<br />
förbättra arbetsmiljön?<br />
Bengt Holmberg funderar ett tag på frågan<br />
och säger att på kort sikt borde förarna<br />
finnas med i branschens diskussioner om<br />
fördubbling.<br />
Och på lång sikt borde facket arbeta<br />
för att påverka samhällets struktur. Lyckas<br />
man kapa trafiktopparna morgon och kväll<br />
skulle förarna få ett mer människovärdigt<br />
schema och en bättre trafikmiljö.<br />
– Det finns ingen vettig anledning att<br />
hålla fast vid att nästan alla börjar och slutar<br />
samtidigt. Också skolorna kunde ha varierande<br />
tider. Kollektivtrafiken skulle fungera<br />
bättre, biltrafiken spridas ut över dagen,<br />
morgontrötta kunde få sova på morgonen.<br />
– Det pratas mycket om det, men ingen<br />
gör något åt det. Facket skulle kunna börja<br />
lobba för den förändringen, säger Bengt<br />
Holmberg.<br />
Lalla Lindström<br />
5
Ett par hundra fackligt aktiva förare och reparatörer samlades i<br />
Stockholm i början av mars för att penetrera förslaget till ny kollektivtrafiklag.<br />
Betyget är tummen ner – och nu planeras aktioner<br />
för att försöka stoppa lagen.<br />
Mönstring av motstånd mot ny koll<br />
Vi måste berätta för alla i omvärlden vad detta förslag<br />
innebär. Nästan ingen känner till det, sade föraren Peter<br />
Boström inför 200 fackligt aktiva trafikare.<br />
Redan dåligt blir värre. Det är Sten Christiansen, Franscisco<br />
Nobre och Ann-Louise Hägg överens om. De konstaterade<br />
att servicen kan bli bättre på vissa linjer, men där<br />
resenärerna är få riskerar trafiken att upphöra – även<br />
offentligt upphandlade linjer kan läggas ner i dåliga tider<br />
om de inte är lönsamma. Och företag kommer att försvinna<br />
fortare från marknaden än nu – hur går det då med anställningstryggheten?<br />
undrade de tre förarna från Skåne.<br />
6<br />
”Dåligt både för oss och resenärerna”<br />
– Dagens system är inte det bästa. Men<br />
detta förslag är inte bra varken för oss eller<br />
resenärerna. Det konstaterade Peter Boström,<br />
som engagerat sig i lagförslaget ända<br />
sedan <strong>Hjulet</strong> presenterade Lundinutredningens<br />
avsikter för ett år sedan.<br />
– Utredarna har frågat alla som kan tänkas<br />
beröras – utom de 60 000 anställda i kollektivtrafiken.<br />
Nu måste vi göra oss hörda!<br />
– Fragmentiseringen av kollektivtrafiken<br />
är det värsta i förslaget. Det blir fritt<br />
fram för en massa småskuttare, säger Peter,<br />
fackordförande i Södertälje och med i styrelsen<br />
Trafiksektionen i Stockholm. Nu vill<br />
han att arbetarrörelsen utformar ett bättre<br />
Kristina Klittervall, förare i Ånge.<br />
” Bra länsgränser<br />
försvinner”<br />
– Det är bra att gränserna mellan<br />
länen försvinner. Det finns en jär<strong>nr</strong>idå vi<br />
inte får passera. Vi kan till exempel inte<br />
köra gods som ska till Östersund de få<br />
milen till Bräcke för omlastning. Nu kör vi<br />
i stället det godset från Ånge till Sundsvall<br />
där det lastas om och passerar Ånge en<br />
gång till, säger Kristina Klittervall, förare i<br />
just Ånge.<br />
alternativ till lagförslag – och att förare<br />
och reparatörer tar en aktiv del i detta.<br />
Aktiviteter<br />
I Stockholm och på flera andra orter kommer<br />
trafikare att starta en ”liten valrörelse”<br />
i slutet av april, som en förberedelse inför<br />
första maj-aktiviteterna. Den ”valrörelsen”<br />
kommer att handla om kollektivtrafiklagen.<br />
Andra förslag till aktiviteter togs också upp<br />
på konferensen – som att fackligt aktiva ska<br />
ta kontakt med politiker, ta upp lagen under<br />
100 års-jubileet och på torgmöten, skriva<br />
debattartiklar och insändare, skriva på<br />
Facebook och informera på arbetsplatserna<br />
om lagens konsekvenser.<br />
Bengt Pettersson, förare i Kalmar.<br />
” Sämre anställ-<br />
ningstrygghet”<br />
– Man hoppar inte direkt jämfota<br />
idag över vår anställningstrygghet. Det<br />
blir ännu sämre om man riskerar att byta<br />
arbetsgivare efter tre månader. Jag tror inte<br />
heller att resenärerna har något att vinna<br />
på en ny lag. De vill ha en tidtabell att<br />
lita på, inte stå på hållplatsen och invänta<br />
billigaste bussen. Det säger Bengt Petersson<br />
som kör för Nobina i Kalmar.<br />
1/<strong>2010</strong>
Text: Lalla Lindström<br />
Foto: Eva Wernlid<br />
ektivtrafiklag<br />
Trafikutskottet (S):<br />
Det blir ändring<br />
om vi vinner<br />
Om lagen går igenom och de<br />
rödgröna tar makten i september bli det<br />
ändring i lagen. Det lovar Hasse Stenberg,<br />
som sitter i Trafikutskottet för Socialdemokraterna.<br />
Men tidsfristen är kort, ett nytt<br />
förslag måste presenteras för Riksdagen<br />
redan nästa vår om lagen ska kunna ändras.<br />
Därför lovar han bara en huvudsaklig<br />
förändring i första vändan:<br />
– Vi kan inte ha trafik som börjar köras<br />
med en månads varsel och som kan lägga<br />
ner efter tre månader. Vi får ta bort det<br />
först, det är värsta<br />
avarten.<br />
Hasse Stenberg<br />
DETTA ÄR LAGFÖRSLAGET<br />
1/<strong>2010</strong><br />
Tummen ner<br />
Socialdemokraterna<br />
har gjort tummen ner<br />
för det mesta i lagförslaget<br />
i sitt remissvar.<br />
– Men vi vill inte<br />
tillbaka till dagens<br />
system, detaljregleringen<br />
är inget att stå<br />
efter. Vi måste hitta<br />
ett helt nytt system<br />
för kollektivtrafiken,<br />
säger han.<br />
För snart ett år sedan presenterades ”Lundin-utredningen”<br />
som föreslog att linjetrafiken<br />
ska släppas fri för konkurrens. Bussföretag<br />
kan starta en egen linje, eller konkurrera<br />
om linjer som redan finns. Inget tillstånd<br />
behövs, däremot ska företaget godkännas,<br />
och trafiken ska anmälas en månad i förväg.<br />
Efter tre månader kan företaget upphöra<br />
med trafiken.<br />
21 regionala trafikmyndigheter ska slå<br />
fast målen för kollektivtrafiken.<br />
Bekymrade förare och reparatörer från hela landet möttes under en dag i Stockholm för att diskutera nya lagförslaget)<br />
Håkan Pettersson:<br />
Ett sätt för företagen tjäna mer pengar<br />
– Ett orimligt hastverk, en ideologiskt<br />
motiverad avreglering.<br />
Så sade Håkan Pettersson, <strong>Kommunal</strong>s<br />
andre vice ordförande, när han inledde<br />
konferensen. Detta är bara ett sätt att få<br />
företagen att tjäna mer pengar medan<br />
skattebetalarna får stå för den olönsamma<br />
trafiken.<br />
Vi vill inte ha en kollektivtrafik som<br />
konkurrerar med priser, och vi måste<br />
Bussbranschen: Vi välkomnar lagen<br />
– Vi välkomnar en ny lag. Branschen har stagnerat och<br />
det gynnar inte resenärerna, sade Anna Grönlund, vd för Bussbranschens<br />
Riksförbund, som tycker att dagens trafik är alltför<br />
reglerad i detalj av tjänstemän och politiker.<br />
Hon anser att resenärerna gynnas om företagen fritt får utforma<br />
trafiken utifrån marknaden och vill att biljettintäkterna ska<br />
styra utvecklingen av trafiken.<br />
– Bussföretagen är bäst på att planera trafiken.<br />
Anna Grönlund<br />
Lundinutredningen sa att bara olönsamma<br />
sträckor som ingen ville köra skulle skötas<br />
av det offentliga. Regeringen har nu modifierat<br />
detta något: Myndigheten kan (inte<br />
ska) välja att upphandla även den lönsamma<br />
trafiken. Sedan släpps konkurrensen fri även<br />
på upphandlade linjer.<br />
Företag tillåts bedriva trafik mellan länen.<br />
I dagarna kommer en lagrådsremiss..<br />
Sedan skrivs en proposition till Riksdagen.<br />
Målet är att lagen ska antas före sommaren<br />
ha fungerande kollektivtrafik både på<br />
landsbygden och i staden.<br />
– Det är djupt beklagligt att ingen<br />
bemödat sig att analysera de anställdas<br />
villkor. Ingen i processen har brytt sig<br />
om de många anställda som berörs av<br />
förslaget, sade Håkan Pettersson, som<br />
dock ser några fördelar med förslaget:<br />
Att det ställs minimikrav på entreprenörernas<br />
kvalitet och att regionala kollektivtrafikmyndigheter<br />
i<strong>nr</strong>ättas.<br />
och lagen ska<br />
börja gälla 1 januari<br />
2012.<br />
Tidigare artiklar<br />
i <strong>Hjulet</strong> kan du läsa<br />
på kommunal.se/<br />
medlem/branscheroch-yrken/trafiken<br />
– och så klickar du<br />
på <strong>Hjulet</strong> i vänster<br />
rubrikrad.<br />
Välj mig!<br />
Jag är<br />
billig!<br />
Jag är<br />
bekväm!<br />
Illustration: Lalla Lindström<br />
7
Text: Lalla Lindström<br />
Foto: Eva Wernlid<br />
ULF FICK IN EXTRA PAUSER I SC<br />
Kroppen mår<br />
Fem minuter i Heby. Och jodå, Ulf Tedesund<br />
hinner röra på sig lite, han går ur bussen och<br />
sträcker ordentligt på armar och rygg. Det behövs,<br />
redan efter en dryg timmes körning känns stelheten,<br />
kroppen mår gott av lite rörelse.<br />
Det är en relativt kort tur vi åker med Ulf – från<br />
Uppsala till Heby – och eftersom<br />
han snart ska vända finns där en<br />
naturlig paus. Han går ur bussen<br />
för att få lite luft trots att det är<br />
en av vinterns absolut kallaste<br />
dagar, termometern visar på 25<br />
minusgrader.<br />
– Man ska inte köra för länge, det<br />
mår inte kroppen bra av. Och man<br />
behöver luft.<br />
Han är huvudskyddsombud och<br />
har kämpat hårt för att förarna ska få<br />
paus ofta. På de kortare linjerna har det<br />
lyckats bra, där är pauserna inlagda efter avtal<br />
numera. För att få någorlunda täta pauser på<br />
längre linjer har Ulf däremot fått vara tuff - och<br />
i den nuvarande tidtabellen har KR Trafiks förare<br />
betydligt tätare pauser än avtalat.<br />
Hade eget bussbolag<br />
Ulf Tedesund har lång erfarenhet som förhandlare,<br />
även på andra sidan bordet. I 12 år hade han ett<br />
eget bussbolag i turistbranschen. Han träffade en<br />
man som hade en buss till salu, sa spontant att han<br />
ville köpa den – och så började han köra. Han fick<br />
fler och fler beställningar och anställde folk. Som<br />
mest hade han 20 anställda och körde på Ryssland,<br />
Polen, Österrike, England....<br />
När det blev tuffare tider bar sig inte turistbranschen.<br />
Allt det långa resandet gick inte heller<br />
ihop med familjelivet och Ulf valde att avveckla<br />
sitt bussbolag, för 20 år sedan. Men det dröjde inte<br />
länge förrän han tog plats bakom ratten igen, nu<br />
som anställd – han gillar att köra buss.<br />
Under tiden som arbetsgivare hann han få en<br />
hel del erfarenheter från tuffa förhandlingar med<br />
Transport.<br />
– Pauser är livsnödvändiga,<br />
säger Ulf Tegesund och passar på att<br />
göra lite gympa på sin korta rast.<br />
8 1/<strong>2010</strong>
HEMAT<br />
inte bra av att köra för länge<br />
– Jag vet hur en arbetsgivare tänker. Det är klart<br />
att man vill bjuda på så få pauser som möjligt, det<br />
kostar. Men då tänker man kortsiktigt. Det sliter<br />
otroligt på en förare att köra 4,5 timme i sträck utan<br />
paus, som vi har gjort på en del linjer.<br />
Nu förhandlar han alltså i stället för bussförarnas<br />
räkning. Han har lyckats få igenom paus efter<br />
2,5 timme också under de flesta långkörningar,<br />
medan bussbranschavtalet kräver paus först efter<br />
fem timmar.<br />
– Det satt långt inne att få gehör för den schemaläggningen.<br />
Jag har inte heller fått stöd av någon<br />
annan inom facket, eftersom det inte står i avtalet.<br />
Men se, då gäller det att hitta andra vägar, säger Ulf<br />
sturskt och tillägger plirande att det inte är så lätt<br />
att sätta sig på en envis norrlänning. (Han är född i<br />
Övertorneå.)<br />
Hur gjorde han då?<br />
Jo, han informerade sin arbetsgivare att han<br />
tänkte kontakta Arbetsmiljöverket. Han är övertygad<br />
om att går man strikt efter arbetsmiljölagen<br />
skulle det aldrig godkännas att man kör 4,5 timme<br />
utan möjlighet till en paus.<br />
– Det är ju inte roligt för en arbetsgivare att få<br />
på sig en anmärkning och hot om vite av Arbetsmiljöverket.<br />
Så vi fick våra pauser i det här schemat,<br />
säger Ulf.<br />
19 grader kallt i bussen<br />
Ulf brukar sällan ge sig om han tycker frågan är<br />
befogad. Han har bråkat om pauser, kontanthantering,<br />
kalla bussar.<br />
– Jag är nog inte så populär hos arbetsgivaren,<br />
men jag driver inte frågorna för skojs skull. Vi måste<br />
ju ha en dräglig arbetsmiljö och det får man inte<br />
genom att lägga sig platt, säger han.<br />
När vi träffas är Arbetsmiljöverket på väg till<br />
Uppsala och KR Trafik. Ulf har kallat på dem<br />
eftersom bussarna ofta är svinkalla. På trettonhelgen<br />
körde han en buss till Öregrund som var 19<br />
grader kall. Hela vägen. Uppvärmningen fungerade<br />
nämligen inte.<br />
– Jag frös och passagerarna frös. Det var väl lite<br />
bättre för mig, jag hade ju i alla fall stolsvärme,<br />
säger Ulf lätt ironiskt.<br />
– Men jag körde, det fungerar inte att vägra<br />
köra. Det skulle bli arbetsvägran.<br />
– Vi vill ha som i Stockholm, att aldrig behöva<br />
1/<strong>2010</strong><br />
köra en buss kallare än fem plusgrader vid förarplatsen.<br />
Det är inte mycket begärt, faktiskt, säger Ulf<br />
Tedesund och pekar på bussar som står uppradade<br />
utomhus, lätt djupfrysta. Det finns inget garage där<br />
bussarna värms upp. I stället står de ute, och när<br />
inte uppvärmningen fungerar körs bussarna länge<br />
på tomgång – ”mot alla regler, nu har kommunen<br />
sagt ifrån”, säger Ulf.<br />
Stolt farfar<br />
Vi har hunnit tillbaka till Uppsala och depån efter<br />
en vacker vintertur i Uppland med blå himmel och<br />
massor av snö – i en varm buss.<br />
Ulf har kört färdigt för dan, han startade tidigt i<br />
morse. Nu är det dags för en värmande kopp kaffe<br />
och lite snack med arbetskamrater för att därefter ta<br />
Golfen hem till frun och bostaden i Rimbo, fyra mil<br />
öster om Uppsala. Deras två söner är sedan länge<br />
utflugna – och en av dem har nyss fått en dotter som<br />
nu är nio månader.<br />
Ulf fyller 65 år några dagar efter att vi träffats.<br />
Men än har han inga planer på att pensionera sig,<br />
han trivs alldeles för bra med bussar och arbetskamrater.<br />
– Jag kör till 67. Möjligen går jag ner till 75 procent<br />
så småningom, så att jag får extra tid med mitt<br />
lilla barnbarn Emma. Jag är en mycket stolt farfar!<br />
<br />
– Jodå, Ulf fixar till bra<br />
saker, säger Jessica<br />
Jansson och kramar om<br />
arbetskamraten Ulf.<br />
Ulf Tedesund har lyckats få<br />
in fler pauser i schemat.<br />
Nu har han kallat på<br />
Arbetsmiljöverket för<br />
att få varmare bussar; i<br />
trettondagshelgen körde<br />
han en buss som var 19<br />
grader. Kall.<br />
›<br />
Läs mer om:<br />
PAUSER OCH RASTER<br />
9
›<br />
Fortfarande fajt för att få paus<br />
SKÅNE:<br />
Förare vill ha bort pauser<br />
Flera bolag i Skåne vill kunna lägga pauser<br />
efter längre tid än 2,5 timme.<br />
– Det kan vi inte acceptera. Pauserna<br />
är jätteviktiga! Det säger Enisa Sjöholm,<br />
arbetsplatsombud och förare.<br />
Men en del förare vill skippa somliga<br />
pauser och i stället få något kortare<br />
arbetsdag.<br />
– Vi behöver inte ha avlösning ute på<br />
linjen som behövs för att få paus, det blir<br />
bara krångligt. Det är vettigare att ha en<br />
längre paus på slutstationen, som ingår i<br />
arbetstiden, tycker Bengt Svensson som<br />
menar att man hinner kissa även om man<br />
inte har tio minuter titt som tätt.<br />
Regionala fackliga ombudet Ulf Lindh<br />
tycker det är fel att sälja ut pauserna. Om<br />
man hoppar över två betalda tiominutersraster<br />
innebär det i praktiken att man<br />
skänker bort 20 minuter av sin betalda<br />
arbetstid till företaget. Det gör ungefär sex<br />
timmar på en månad.<br />
10<br />
<br />
Elva år efter ”kisspausstrejken” fajtas förare på många håll<br />
fortfarande för vettiga raster och pauser, inte bara på KR<br />
Trafik i Uppland.<br />
I Örebro vill inte Nobina gå med på avtalskraven på pauser<br />
vid långkörning. I Skåne vill bolagen förhandla bort en del<br />
pauser. I Umeå är tidtabellen så tajt att pauserna ofta blir<br />
lidande.<br />
– Om vi alls skulle avtala bort pauser,<br />
då ska lönen höjas med motsvarande,<br />
säger Ulf Lindh som tycker att pauserna<br />
behövs.<br />
Det anser också Enisa Sjöholm, som<br />
citerar företagshälsovården:<br />
– Den som sitter still för länge får<br />
problem längre fram, med urinblåsa,<br />
hemmorojder, blodcirkulationen. Det är<br />
nödvändigt med paus efter 2,5 timme. Och<br />
då ska vi röra på oss!<br />
– Sitter vi i<br />
bussen för<br />
länge utan<br />
paus får vi<br />
problem,<br />
säger Enisa<br />
Sjöholm i<br />
Helsingborg.<br />
ÖREBRO:<br />
Pauser ses som<br />
negativ konkurrens<br />
Nobina vill inte teckna överenskommelse<br />
om pausernas förläggning på linjer<br />
över 50 km. I stället vill man gå på EUs<br />
kör- och vilotidsregler. Den tvisten har<br />
nu hamnat på förbundet centralt.<br />
Nobina hävdar att pauserna blir en<br />
konkurrensnackdel, eftersom andra<br />
företag kan lägga anbud efter kör- och<br />
vilotidsförordningen, som blir billigare<br />
än avtalet.<br />
– Även om företagen lägger anbud<br />
efter förordningen, måste de följa avtalet<br />
när trafikperioden börjar. Det är ett<br />
klart avtalsbrott, konstaterar ombudsman<br />
Tord Almlöf och tillägger:<br />
– Det är märkligt att företagen inte<br />
räknar kostnaden på trafiken utifrån avtalen.<br />
De vet ju vad det kommer att kosta.<br />
FAKTA: PAUS INGÅR I ARBETSTIDEN – DET GÖ<br />
Paus – är betald och räknas in i arbetstiden.<br />
På linjer kortare än 50 km ska du<br />
ha minst tio minuters paus efter 2,5 timme<br />
enligt BBA, bussbranschavtalet.<br />
Rast – räknas inte in i arbetstiden.<br />
Den tiden behöver du inte stå till arbetsgivarens<br />
förfogande. Rasten ska vara över<br />
30 och högst 90 minuter. Den får läggas<br />
tidigast två och senast fem timmar efter<br />
påbörjat arbete. Det ska vara minst två<br />
timmar mellan rasterna och sista rasten<br />
ska inte ligga senare än två timmar innan<br />
du ska sluta.<br />
Uppehåll – då har du ledigt mer än<br />
90 minuter och ska börja jobba igen senare<br />
samma dag. Uppehållet får komma tidigast<br />
tre timmar efter tjänstens<br />
början. Det ska vara minst tre<br />
timmar mellan uppehållen.<br />
Sista uppehållet måste ligga<br />
senast tre timmar innan du<br />
ska sluta.<br />
När du haft obetalt uppehåll<br />
sammanlagt mer än<br />
90 minuter på hemmaort<br />
en dag räknas all tid ihop<br />
och du får 17 procent av<br />
den tiden uppräknad som<br />
arbetstid.<br />
En hel del strul<br />
– Allt detta räknas felaktigt på många<br />
ställen. Arbetsgivare kallar<br />
ibland delar av ett uppehåll<br />
eller en rast för ”betald rast”.<br />
Det innebär att du som<br />
förare riskerar att bli<br />
inkallad på jobb och<br />
att du inte fritt disponerar<br />
den tiden, säger<br />
Tord Almlöf och konstaterar<br />
att många arbetsgivare<br />
på så sätt försöker komma<br />
runt spärregler i avtalen.<br />
Man testar och ser hur långt<br />
det går. En hel del tvister som lokala facket<br />
inte lyckats lösa kommer upp till centrala<br />
förhandlingar.<br />
1/<strong>2010</strong>
UMEÅ:<br />
”För små hål<br />
i tidtabellen”<br />
– Trafiken är inte anpassad för pauser. Hålen<br />
är för små i tidtabellen så pauserna äts<br />
upp. Det säger sektionsordförande Albert<br />
Wiklund på Nobina i Umeå.<br />
Pauserna är ett komplext problem,<br />
menar Albert. Kollektivavtalet med tio<br />
minuters paus efter 2,5 timme är bra, men<br />
hjälper inte helt. Ett par minuters försening<br />
och pausen blir för kort.<br />
– Vi bråkar mycket om detta, både med<br />
huvudmannen<br />
och<br />
arbetsgivaren.<br />
När<br />
schemana<br />
lades<br />
manuellt<br />
kunde man<br />
fixa till det<br />
på utsatta<br />
linjer, men<br />
nu körs allt<br />
på dator.<br />
Idag har vi<br />
ofta bara<br />
11–13<br />
minuters<br />
hål i tidtabellen,<br />
medan<br />
1/<strong>2010</strong><br />
Foto: Gösta Elmquist<br />
– Vi har lyckats bra med rasterna,<br />
nu måste vi få bättre ordning på<br />
pauserna, säger Albert Wiklund<br />
i Umeå.<br />
paustiden förr oftast var 14–17 minuter.<br />
Det går att ordna det bättre än vi har det<br />
nu, men vi har inte fått gehör än.<br />
– Vi har lyckats betydligt bättre med<br />
rasterna. I dag har vi minst 40 minuter<br />
långa raster så att vi får vila en halvtimme<br />
även om bussen är försenad.<br />
R INTE RASTEN<br />
Vanligt är att det inte finns pauser<br />
inlagda i stadstrafiken, trots att det ska<br />
schemaläggas.<br />
– Det är också strul kring hur en<br />
utebliven paus ska kompenseras, alltså när<br />
förseningar gjort att pausen blir för kort.<br />
Pauserna ska vara så långa att föraren<br />
verkligen får tio minuter. Men det innebär<br />
ju kostnader för företaget, konstaterar<br />
Tord.<br />
– Vårt mål är att försöka reda ut allt<br />
kring pauser, raster och uppehåll med<br />
Bussarbetsgivarna. Kanske blir det en<br />
handbok så småningom.<br />
Lalla Lindström<br />
Busslinks tidssökning<br />
– nu också i Sundsvall<br />
Nu i vår införs tidssökning för Busslinks förare i Sundsvall.<br />
Systemet har tidigare införts i Stockholm, där facket drev igenom<br />
förändringar. Cirka en tredjedel av tjänsterna blev fasta<br />
och ligger utanför tidssökningen.<br />
Så blir det också i Sundsvall. Många förare är ändå missnöjda.<br />
Redan innan informationen gått ut från<br />
företaget gick en protestlista runt i garaget.<br />
Majoriteten skrev på.<br />
– Busslink säger att det är bra för<br />
förarna, men jag har prövat systemet i<br />
Stockholm och vet att man också tvingas<br />
söka tjänster man inte vill ha, säger JO<br />
Wågström som kör i Sundsvall.<br />
Enligt Leif Åström, ordförande för trafiksektionen<br />
i Västernorrland, har Sundsvall<br />
kunnat dra nytta av erfarenheterna<br />
från Söderhallen i Stockholm. Nu blir 30<br />
av 90 tjänster fasta.<br />
– Men det finns mer att förhandla om.<br />
Vi vill bli av med dagbeordringen och<br />
även få jämnare dagarbetstid, säger Leif<br />
Åström.<br />
Nu varierar dagarbetstiden, från tre och<br />
en halv till elva och en halv timme.<br />
Blandat utfall<br />
I Hornsbergsgaraget i Stockholm infördes<br />
tidssökningen i januari i år.<br />
– De som haft attraktiva tjänster får<br />
sämre tider, medan de som haft dåliga<br />
tjänster får bättre, sammanfattar Samuel<br />
Bonerfelt, fackklubben vid Hornsberg.<br />
Eftersom införandet av tidssökning<br />
blev så komplicerat vid Söderhallen har<br />
Busslink lyssnat bättre på förarna vid<br />
Hornsberg, menar han.<br />
– Men förhandlingarna fortgår. Vi<br />
behöver bland annat justera utfallet av de<br />
delade tjänsterna.<br />
”Flaggningen”, att man kan markera<br />
vissa dagar som man vill vara ledig, har<br />
också fungerat dåligt.<br />
I Söderhallen är fortfarande hälften<br />
av förarna missnöjda med resultatet av<br />
sökningarna.<br />
– Jag har själv sökt fast jobb nu, jag<br />
klarar inte att få ihop mitt liv med tidssökningen,<br />
berättar Susanne Eriksson,<br />
klubbordförande.<br />
Men Busslink står fast vid sitt motiv:<br />
tidssökning ger större rättvisa för alla<br />
förare.<br />
Karine Mannerfelt<br />
Fotnot: Tidssökning är en datoriserad<br />
schemaläggning där varje förare väljer tre<br />
alternativa körpass per arbetsdag. Alternativen<br />
bearbetas av ett dataprogram som<br />
räknar ut arbetsschemat.<br />
– Tidssökning fungerar inte för mig, då kan jag inte ta hand om ungarna som bor i Stockholm<br />
på helgerna, säger JO Wågström som kör i Sundsvall.<br />
11<br />
Foto: Mårten Englin
Foto: Lena Gunnarsson<br />
12<br />
<strong>Hjulet</strong> bevakar teknik-,<br />
miljö- och skyddsfrågor.<br />
Har du några tips?<br />
Ring då redaktören för sidan,<br />
Jens Busch, tel 08-642 25 13.<br />
Busstrafiken i Kronoberg och Växjö har kritiserats i vinter, bland annat för att bussarna<br />
är kalla och försenade. Passagerare har dessutom känt sig illa behandlade av förare.<br />
Civila kontrollanter på Växjöbussar<br />
Länstrafiken i Kronoberg har börjat med<br />
civilklädda kontrollanter på bussarna i Växjö.<br />
Detta efter en tids kritik mot bland annat kalla<br />
och försenade bussar – och påstått ohövliga<br />
förare.<br />
– Förarna har fått ta emot enormt mycket<br />
skit i vinter för att det är kallt i bussarna<br />
och för att bussarna är försenade, säger<br />
Ingvar Jonsson, sektionsordförande för<br />
trafikpersonalen i Kronobergs län.<br />
Men kritiken, som bland annat Smålandsposten<br />
skrivit om, har också handlat<br />
om att passagerare känt sig illa bemötta av<br />
förare.<br />
– Förarna får ta emot en hel del otrevligheter<br />
och skäll och då kan det vara svårt<br />
att alltid vara trevlig tillbaka, så en del av<br />
kritiken mot förarna kan nog vara befogad.<br />
Slitna bussar<br />
Grundorsaken till klagomålen och kritiken<br />
är enligt Ingvar Jonsson slitna och krånglande<br />
bussar och värmeramper och, framför<br />
allt, för snäv tidtabell.<br />
– Passagerarna tar ut sitt missnöje på<br />
förarna, de förstår inte att vi inte kan göra<br />
något. Det är Länstrafiken som har ansvaret<br />
för att tidtabellerna ser ut som de gör och<br />
Veolia som har ansvaret för bussflottan.<br />
Efter ett möte mellan Länstrafiken,<br />
Veolia och <strong>Kommunal</strong> i början av februari<br />
beslutade Länstrafiken att skicka ut civila<br />
kontrollanter på bussarna. De ska undersöka<br />
servicegrad, standard och värme,<br />
enligt ett pressmeddelande. Dessutom ska<br />
uniformerade kontrollanter kontrollera<br />
passagerarnas biljetter.<br />
Dålig komm-radio<br />
Förare har också kritiserats för att de pratar<br />
i mobilen medan de kör.<br />
– Passagerarna tror att alla samtal är<br />
privatsamtal. Men eftersom kommunikationsradion<br />
i bussarna är så dålig är det ofta<br />
i tjänsten vi ringer, både Länstrafiken och<br />
trafikledningen ringer till våra mobiler. Men<br />
nu har vi fått löfte om att komm-radion ska<br />
fungera senast 1 april, säger Ingvar Jonsson.<br />
Ett 20-tal förare deltog den 27 februari i<br />
ett fackmöte där den senaste tidens händelser<br />
diskuterades.<br />
Kräver möte<br />
– Vi beslutade att begära ett möte med Veolia.<br />
Förutom att bussflottan är sliten och<br />
ställer till problem för förarna kommer vi<br />
att ta upp en diskussion om klargörningstiderna.<br />
När säkerhetskontrollerna togs över<br />
av tvättpersonalen kortades tiden. Men det<br />
fungerar inte eftersom bussarna ofta inte<br />
är körklara när förarna hämtar dem, så<br />
många kommer tidigare än schemat för att<br />
hinna till starthållplatsen i tid.<br />
Runt 170–180 förare kör de omkring<br />
130 bussarna på Veolia i Kronoberg.<br />
Finland sänker<br />
farten på vintern<br />
I Finland gäller sänkt hastighet på 910<br />
mil vägar från mitten av oktober fram<br />
till mars-april. Det är vägar där det är<br />
100-gräns på sommarhalvåret som sänks<br />
till 80 på vintern. Enligt Stefan Bertilsson<br />
på Vägverket har Finland många vägar<br />
med 100 som i Sverige skulle klassas som<br />
90-vägar.<br />
– I gengäld har de en tuff sänkning till<br />
80 på vintern.<br />
I Sverige sänks farten på en del fjällvägar<br />
under vintern, men någon allmän<br />
vintersänkning är inte aktuell.<br />
– Däremot innebär våra nya hastighetsgränser<br />
att många vägar fått lägre gräns<br />
generellt.<br />
Finländska vägverket<br />
räknar med att hastighetssänkningen<br />
sparar 15 5<br />
människoliv under den<br />
mörka och kalla årstiden.<br />
Alla däck ska<br />
miljö- och<br />
säkerhetsmärkas<br />
Alla däck till personbilar, bussar och<br />
lastbilar som tillverkas efter den 1 juli<br />
2012 ska märkas med energieffektivitet,<br />
bullervärde och väggrepp på vått underlag.<br />
Det har EU bestämt.<br />
Minskat rullmotstånd är en av åtgärderna<br />
för att sänka bränsleförbrukningen<br />
och därmed utsläppen från vägtrafiken,<br />
som står för cirka 30 procent av<br />
koldioxidutsläppen i Sverige.<br />
Däcken ska märkas med en bokstav<br />
i likhet med energimärkningen av hushållsapparater<br />
och en gräns ska sättas<br />
för hur högt rullningsmotståndet får<br />
vara. Mellan det bästa och det sämsta<br />
bildäcket skiljer det i dag cirka 10 procent<br />
i bränsleförbrukning.<br />
Kravet på märkning gäller<br />
C1- (personbilar), C2- (lätta<br />
nyttofordon) och<br />
C3-däck (tunga<br />
nyttofordon).<br />
1/<strong>2010</strong>
Foto: Jens Busch<br />
Större förarplats i nya Scaniabussar<br />
Scania håller på att leverera ett 60-tal<br />
bussar med en förarplats som är större än<br />
standardutförandet. Det är Busslink som<br />
beställt bussarna och de första närmare 30<br />
bussarna går nu i trafik på Södertörn i södra<br />
delen av Stockholms län.<br />
Vid en första anblick ser de nya bussarna<br />
ut som tidigare 18-meters Scania ledbussar.<br />
Men när man kliver ombord visar det sig<br />
att de två passagerarsätena närmast bakom<br />
förarplatsen tagits bort. I stället har skärmen<br />
bakom förarstolen flyttats bakåt.<br />
– Det är en klar förbättring. Förutom<br />
att förarutrymmet är större så är stolen<br />
smidigare och tar inte lika mycket plats<br />
som tidigare, säger Thomas Magnusson,<br />
förare i Jordbro och huvudskyddsombud<br />
för Södertörn.<br />
Normbusskrav togs bort<br />
Anders Willgård, arbetsmiljösamordnare<br />
på trafiksektionen i Stockholms län, tycker<br />
det är bra att busstillverkarna äntligen<br />
börjat lyssna på kraven från förarna och<br />
facket.<br />
– Det har varit problem med för trånga<br />
förarplatser i över tio år. De mått som<br />
tidigare fanns i Normbuss fanns inte med i<br />
Buss 2000. Och när Scanias Omni-modeller<br />
kom i slutet av 1990-talet var de anpassade<br />
för exportmarknaden med mindre<br />
förarplatser än vi haft i Sverige.<br />
Trafiken med de första Omnibussarna<br />
skyddsstoppades och <strong>Kommunal</strong>s skydds-<br />
1/<strong>2010</strong><br />
Föraren och skyddsombudet Thomas Magnusson<br />
tycker de nya förarplatserna (bilden ovan) är bra<br />
men att skärmen bakom förarsätet lätt kunde<br />
flyttas lite längre bakåt, liksom förarstolen.<br />
ombud fick stöd av dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen<br />
med påföljd att Scania tog<br />
fram en buss med bredare förarplats.<br />
Bredare och längre<br />
– Men problemet med att förarplatsen<br />
också är för kort i standardutförandet<br />
kvarstod. Men nu har vi och Busslink fått<br />
Scania att ta fram den nya modellen. Även<br />
Volvo, MAN och Solaris har tagit fram<br />
bussar med större förarplatser efter att<br />
skyddsombud runt om i landet sagt ifrån,<br />
säger Anders Willgård.<br />
Han hoppas nu att fler bussbolag ska<br />
beställa bussar med de större förarplatserna.<br />
– Annars är risken att tillverkarna inte<br />
tycker det är lönt att fortsätta göra de här<br />
bussarna.<br />
Kan göras bättre<br />
Även om förarna i Jordbro i stort sett verkar<br />
nöjda med de nya bussarna finns det<br />
detaljer som kan bli bättre. Bland annat<br />
kunde både skärmen bakom förarplatsen<br />
och förarstolen flyttas ytterligare lite bakåt<br />
för att göra platsen bättre för långa förare.<br />
Skärmen sitter också i vägen för en servicelucka<br />
i golvet.<br />
– Dessutom slår man knäna i konsolen<br />
med dörreglagen, konsolen går inte att<br />
justera, säger Thomas Magnusson.<br />
De kommande cirka 30 bussarna med<br />
den längre förarplatsen ska levereras till<br />
trafikområde Roslagen.<br />
Kalla bussar<br />
fall för Arbetsmiljöverket<br />
Efter att Ulf Tedesund tvingats köra en<br />
buss där det var minus 19 grader vid<br />
förarplatsen gjorde Arbetsmiljöverket<br />
en inspektion på KR-Trafik i Uppland<br />
den 1 mars. Den frostiga turen gick<br />
mellan Uppsala och Öregrund. Läs mer<br />
på mitten.<br />
Resultatet blev samma krav<br />
som infördes i Stockholm för några år<br />
sedan. De kraven (minst 5 plusgrader<br />
vid förarstolen och minst 10 plusgrader<br />
i defrosterluften vid start) har inte per<br />
automatik spritt sig i landet. Arbetsmiljöverkets<br />
förelägganden gäller nämligen<br />
bara lokalt och en entreprenör i taget.<br />
Kommer det en ny entreprenör krävs<br />
det alltså ett nytt beslut. Om kraven ska<br />
gälla generellt krävs att Arbetsmiljöverket<br />
kommer med en föreskrift, något<br />
som inte är aktuellt.<br />
Däremot finns det föreskrifter för<br />
livsmedelsarbetare som arbetar i kyla.<br />
Där kan man läsa att låga temperaturer<br />
medför flera olägenheter, bland annat<br />
minskad prestationsförmåga och fingerfärdighet.<br />
Vid stark kyla<br />
kan koncentration och<br />
omdöme påverkas.<br />
Lokal avkylning kan<br />
bidra till urinvägs-<br />
och prostatabesvär.<br />
Öppna dörrar<br />
i Göteborg<br />
I sommar är det tänkt att så kallad öppen<br />
visering ska införas på alla bussar<br />
i Göteborg. Då blir det alltså tillåtet att<br />
gå ombord på bussarna genom vilken<br />
dörr som helst. Öppen visering har<br />
funnits på spårvagnarna i 40 år och<br />
på stombussarna sedan 2004 vilket<br />
innebär att 80 procent av resorna redan<br />
omfattas. Men innan det blir verklighet<br />
på resten av linjerna måste fler kortläsare<br />
installeras i bussarna, skriver<br />
Västtrafiks tidning Strålkastaren.<br />
13
Fredrik Mattsson har ofta kameran med sig för att dokumentera<br />
bussar. I dag har han flera tusen bussar registrerade i sitt<br />
arkiv. 1 489 av dem har han spårat till andra länder.<br />
1<br />
14<br />
Samma buss – ändå inte<br />
Följ fyra ”bussöden” som Fredrik kartlagt från starten i Sverige till slutstationen i Estland.<br />
1. Den här bussen ägdes på 1990-talet av SJ/Swebus (internnummer 1807). Den såldes i april<br />
1996 till Kolmårdens Buss&Taxi. Fem år senare, oktober 2001, såldes den till AS Pärnu ATP i Estland.<br />
Där målades den i Västerås Lokaltrafiks färger eftersom Pärnu-företaget redan tidigare köpt många<br />
gamla bussar från Västerås. Redan i maj 2002 såldes bussen vidare till Temptrans i Maardu i norra<br />
Estland och fick registreringsnummer 798 MEK.<br />
Amos – Upplands<br />
populäraste person 2009<br />
Foto: Gösta Elmquist<br />
För några nummer sedan skrev <strong>Hjulet</strong> om Amos Makajula, bussföraren som fått<br />
en egen mastodontstor fanklubb på Facebook. Runt 5 000 medlemmar finns på sidan<br />
Världens bästa bussförare.<br />
Amos ler alltid stort mot alla passagerare,<br />
vägrar stressa, förklarar lugnt varför<br />
bussen är försenad och bemöter ilska med<br />
vänlighet. Det har gjort honom så populär<br />
i Uppsalatrafiken att han vann Upsala Nya<br />
Tidnings omröstning Årets upplänning<br />
2009.<br />
Självklart tar nu Gamla Uppsala Buss<br />
tillfället i akt att låta honom föra vidare<br />
sitt populära beteende – han går nu utbildning<br />
för att bli coach. Dessutom bloggar<br />
han numera i UNT.<br />
Världens bästa bussförare<br />
intervjuades i <strong>Hjulet</strong> 2-09.<br />
Fredrik har spårat 1 4<br />
Fredrik Mattsson har en dröm. En dag vill han följa en busschaufför<br />
en hel arbetsdag. I Poltava.<br />
– Jag vill se hur trafiken fungerar och hur bussarna sköts,<br />
säger han. Det är de gamla svenska bussarna han vill kolla.<br />
De som har exporterats till Ukraina, Estland, Polen, Kazakstan…<br />
Sedan 2003 har Fredrik Mattsson<br />
registrerat bussar, kollat när de tagits ur<br />
trafik och följt deras väg till länder som<br />
Ryssland, Ukraina, Polen och inte minst<br />
Estland.<br />
Det var där, i Estland, det hela började.<br />
– Jag kom till Tallin på en vanlig turistresa<br />
2003. Överallt såg jag gamla svenska<br />
bussar som körde i stadstrafik och jag blev<br />
fast.<br />
I bagaget hade Fredrik en liten, enkel<br />
kamera och fotograferade buss på buss.<br />
Visserligen var de omlackerade men han<br />
förstod ändå varifrån de kommit. Bussar<br />
som körts i Örebro, Gävle och Falun<br />
brummar nu omkring på ”övertid” i andra<br />
länder.<br />
Hur de har tagits in i respektive land<br />
varierar. Enligt Fredrik är tullavgifterna i<br />
exempelvis Ryssland höga och det finns en<br />
åldersgräns för importerade bussar. Ibland<br />
kommer därför bussarna dit på trailers,<br />
Tina Messing ställer<br />
Tina Messings foto Frihamnen.<br />
Bilden är något beskuren.<br />
1/<strong>2010</strong>
89 svenska bussar utomlands<br />
insmugglade utan bakaxlar, helt avskalade<br />
och egentligen som skrot. Sedan monteras<br />
de samman på plats, målas om och tas<br />
i trafik. Om en buss går sönder fixas en<br />
liknande och chassinumret flyttas över.<br />
– Det är fruktansvärt spännande att<br />
spåra vad som hänt med bussarna, säger<br />
Fredrik.<br />
Lägger buss-pussel<br />
Fredrik kör för Gamla Uppsala Buss.<br />
Mycket av fritiden ägnar han åt kontakter<br />
i andra länder, lika busstokiga personer<br />
som mejlar bilder och vill veta vad de<br />
svenska instruktionerna och symbolerna i<br />
bussarna betyder. Själv googlar han runt<br />
på nätet, letar bussbilder och kollar information<br />
på polska, estniska och ryska fast<br />
han oftast inte förstår ett ord.<br />
– Det brukar gå bra ändå. Jag snappar<br />
lite här och lite där och lägger pussel. Jag<br />
har jobbat med tunga fordon sedan jag tog<br />
busskortet i november 1995. Det var då<br />
mitt samlarintresse väcktes. Plus att både<br />
morsan och farsan var bussförare, säger<br />
Fredrik.<br />
Arvet efter mor och far har fått ytterligare<br />
en konsekvens. Helt nyligen började<br />
Fredrik kartlägga sitt eget stamträd.<br />
Så nästa stora satsning blir – släktforskning.<br />
Gösta Elmquist<br />
ut bilder<br />
<strong>Hjulet</strong>s krönikör Tina Messing<br />
ställer nu ut bilder på Spårvägsmuséet<br />
i Stockholm. Tina har alltid kameran<br />
redo i bussväskan. Att ständigt vara<br />
på väg och ändå stå stilla i väntan på<br />
grönt ljus och rätta avgångstider ger<br />
tillfällen till oräkneliga och förbluffande<br />
iakttagelser.<br />
Hon fångar ett Stockholm i rörelse,<br />
skönheten i ett nattligt novemberregn<br />
och människan som en reflekterande<br />
varelse, enligt presentationen av<br />
det bildspel som finns att beskåda på<br />
Spårvägsmuséet till den elfte april.<br />
Ett femtiotal foton finns också i en<br />
katalog som ges ut av Trafik-Nostalgiska<br />
förlaget.<br />
1/<strong>2010</strong><br />
2. Ytterligare en Volvo B10MA-55 med Van Hools Jumbokaross, årsmodell 1982. Den rullade på<br />
1980-talet hos bland andra Skelleftebuss, såldes till Luleå Lokaltrafik med regnummer GPG 612 och<br />
exporterades troligen 2001 till OÜ Busspartner i Tallinn. Fem år senare köptes den av ett dotterbolag<br />
till Temptrans och ersatte den gamla 798 MEK, som troligen skrotades.<br />
3. Den här bilden tog Fredrik Mattsson 28 maj 2008 på Gamla Uppsala Buss buss GDA 347 på<br />
linjen till Storvreta. Bussen har internnummer 628.<br />
4. Den 3 oktober 2008 besökte Fredrik Tallinn. Där kom Gamla Uppsala Buss uttjänta bussGDA<br />
347. Men nu heter den 446 TAK, ägs av Tallinna Autobussikoondis och har fått internnummer 1446.<br />
15<br />
2<br />
3<br />
4
POSTTIDNING B<br />
ISBN 91 7141 255 7<br />
KRÖNIKA<br />
Vi måste vässa klorna!<br />
Här förväntas ni få ta del av en<br />
avslappnad och rolig krönika. Det är<br />
dock inte tider för roliga krönikor, snarast<br />
är det tider att gnissla tänder.<br />
Det är alldeles gränslöst hur illa vi<br />
arbetare i bussbranschen kan bli behandlade.<br />
I Örebro slutade Swebus/Nobinas<br />
brukspatronsaktiga rekrytering med att<br />
ca 40 personer ur den tidigare personalen<br />
inte fick jobb utan ställdes ut på gatan.<br />
De som fick jobb blev alla provanställda<br />
och nu törs knappast någon på den arbetsplatsen<br />
öppna mun.<br />
Nobinas rekryterare var tydligen<br />
inte så skickliga eftersom fram till nu runt<br />
tjugo av de provanställda fått sluta på<br />
störten. Ofta tycks dock rena småsaker ha<br />
lett till uppsägningen. Företagen brukar<br />
ibland berömma sig av etik och moral<br />
men här finns inget av detta och folk mår<br />
dåligt.<br />
Varför ska vi behöva finna oss i att<br />
krypa för storföretag för att få behålla<br />
våra jobb! Jag kunde själv inte tänka mig<br />
något kryperi, jag var beredd att hellre<br />
veckopendla någonstans men hade turen<br />
att få jobb hos ett medelstort privatföretag<br />
i trakten där man behandlar anställda<br />
som människor. Ändå kostar det mig<br />
pengar. Det kostar att vara stursk. De<br />
flesta av mina forna kollegor hade inget<br />
val.<br />
Jag tycker det här är så förbannat!<br />
Fyrtio personer godtyckligt utsparkade<br />
i arbetslöshet är ren skandal. Det borde<br />
ha väckt synliga reaktioner ända upp i<br />
centrala LO men inget har hörts. Det är<br />
ju ändå ett angrepp på hela fackföreningsrörelsen<br />
och dess principer. Här i staden<br />
anser det upphandlingsansvariga kommunalrådet<br />
(mp) att han inte har med saken<br />
att göra.<br />
Länstrafikens ordförande (s)<br />
försvarade det hela och hävdade länge att<br />
den nye entreprenören måste få utrymme<br />
att utforma sin trafik. Vad är det för<br />
arbetarrepresentant som har såna idéer?<br />
Alla skyller på någon annan. De fyrtio<br />
utsparkade har inte visats något stöd<br />
mera än från det lokala facket. Några av<br />
dem brukar fika tillsammans, de kallar sig<br />
Värdelösa.<br />
Facket, vi, måste komma loss ur<br />
den mjäkiga formalismen och visa lite tag.<br />
Det räcker inte med att bara förhandla.<br />
Vi måste bedriva opinionsaktiviteter! Vi<br />
behöver sjunga kampsånger på torgen!<br />
Facket, vi, måste tillsammans åter tillägna<br />
oss den starka känsla som gör att vi kan<br />
bli herrar över oss själva och kunna gå<br />
framåt.<br />
Jan Gunnarsson,<br />
förare i Örebrotrakten.<br />
Av Frode Øverli