Nummer 1 2009 - GilleScouterna
Nummer 1 2009 - GilleScouterna
Nummer 1 2009 - GilleScouterna
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
forts fr föregående sida Vissa begrepp har slopats och formulering-<br />
mot målet” (Ek 1999 s 14). Den svenska<br />
scoutlagen har moderniserats språkligt<br />
vid några tillfällen och består nu av sju<br />
punkter. Även innehållsmässigt har vissa<br />
förskjutningar skett. Den sjätte punkten<br />
om ”djur och natur” är redan nämnd.<br />
Här följer de övriga.<br />
Scouthedern. Den första punkten i<br />
B-Ps lag, "en scouts ord är att lita på",<br />
har behållet sitt innehåll, kanske även<br />
stärkts, och lyder nu: "En scout är ärlig<br />
och pålitlig". Men 1969 flyttades punkten<br />
ned till andra plats.<br />
Trohet. Den ursprungligen andra<br />
punkten: ”En scout är sin konung, sina<br />
officerare, sina föräldrar och sina arbetsgivare<br />
trogen”, ändrades 1912 till<br />
"en scout besinnar sin plikt mot Gud<br />
och fosterlandet". Här kom nya inslag.<br />
Plikten mot Gud fanns ej med i B-Ps<br />
lag, dock i löftet. Den uttalat religiösa<br />
skrivningen kan möjligen bero på att<br />
många scoutledare var präster och att<br />
kyrkan var mer framträdande i samhället<br />
1912 än i vår sekulariserade tid, menar<br />
Gerd Ek (Ek 1999 s 9). År 1969 flyttades<br />
punkten till första plats i lagen och<br />
formulerades: "En scout visar vördnad<br />
för Gud och hans ord". I dag heter det:<br />
"En scout söker sin tro och respekterar<br />
andras".<br />
Hjälpsamhet. ”En scouts plikt är att<br />
vara till nytta och att hjälpa andra”,<br />
hette det från början. Den tredje punkten<br />
i lagen har behållit sin innebörd och<br />
plats, och formuleras nu: "En scout är<br />
vänlig och hjälpsam".<br />
Vänskap & kamratskap. Även den<br />
fjärde punkten har behållit sin innebörd<br />
och plats. Den äldsta lydelsen: ”En<br />
scout är allas vän och bror till hvarje annan<br />
scout, sak samma af hvilken samhällsställning<br />
denne är” formuleras nu:<br />
"En scout visar hänsyn och är en god<br />
kamrat".<br />
Hövlighet. ”En scout är hövlig”, hette<br />
det från början, senare ”…uppmärksam<br />
och hövisk”. Punkten är slopad, men<br />
innebörden ingår i nuvarande lagens<br />
tredje och fjärde punkter.<br />
Lydnad. ”En scout lyder utan frågor<br />
befallningar från sina föräldrar, sin patrulledare<br />
eller scoutmaster.” Så löd<br />
den sjunde punkten i Ebbe Lieberaths<br />
ursprungliga tolkning. Formuleringen<br />
har ändrats under åren och ersattes 1969<br />
med: "En scout känner ansvar för sig<br />
själv och andra".<br />
Om det ursprungligen kärva budskapet<br />
skriver Gerd Ek: ”Punkten 7 stäm-<br />
12<br />
mer inte alls med senare tids önskan att<br />
fostra scouterna till eget kritiskt tänkande.<br />
[…] Synen på obetingad lydnad<br />
[har] ändrats sedan 1909”, (Ek 1999 s<br />
6).<br />
Dock kan formuleringen om lydnad<br />
ännu ha sin giltighet i vissa sammanhang,<br />
som Rulle Neveling visar i sin beskrivning<br />
av hur han vid påmönstringen<br />
på Biscaya fått förklara vad som gäller<br />
ombord: ”Demokrati kräver kunskap<br />
och respekt för kunskap. I morgon skall<br />
vi talas vid om detta, om ni skulle haft<br />
lust att vara medbestämmande och ha<br />
medansvar den natt som kommer, då vi<br />
ligger till havs. Demokrati kräver även<br />
tid och den har vi inte alltid inför snabba<br />
manövrer. Därför får ni tåla det impopulära<br />
ordet lyda. Vi kan inte samråda,<br />
utan när det gäller måste ni lyda order<br />
blixtsnabbt. Din egen och fartygets säkerhet<br />
är beroende av detta. Efteråt kan<br />
ni ställa frågor och vi kan även diskutera<br />
varför vi handlade på ett visst sätt. Demokratin<br />
börjar från botten, i den vakt<br />
du är tilldelad, den lilla gruppen om fyra<br />
man. Inom den kan ni själva välja vaktbas,<br />
fördela jobb och avgöra vem som<br />
skall göra vad. Bara arbetet blir uträttat”<br />
(Neveling 1985 s13).<br />
Gott humör. ”En scout småler och<br />
hvisslar under alla förhållanden” hette<br />
det från början. Punkten har omformulerats<br />
flera gånger och lyder nu, placerad<br />
som nummer fem: "En scout möter<br />
svårigheter med gott humör".<br />
Sparsamhet. Punkten ”en scout är<br />
sparsam” kompletterades 1935 med ”…<br />
arbetsam och sparsam", men slopades<br />
1969. Möjligen kan den tänkas ingå i<br />
nuvarande lagens sjunde punkt: ”En<br />
scout känner ansvar för sig själv och<br />
andra.”<br />
Scoutlöftet har renodlats och lyder i<br />
dag: ”Jag lovar att efter bästa förmåga<br />
följa scoutlagen.”<br />
arna har förändrats genom åren, men den<br />
etiska grunden i scoutlagen får nog sägas<br />
vara intakt. Teckning B-P.<br />
Sammanfattning<br />
Ord som plikt, trohet, lydnad, och även<br />
sparsamhet, har slopats i den svenska<br />
scoutlagen, men den etiska grunden<br />
får nog sägas vara intakt. Begrepp som<br />
Gud, konung & fosterlandet har utgått,<br />
men hängde kvar länge, trots att scoutrörelsen<br />
snabbt visade sig vara en fredsrörelse<br />
utan nationella eller religiösa<br />
gränser.<br />
Naturpunkten i lagen har ändrats från<br />
att scouterna anpassar sig till naturen i<br />
riktning mot att dominera över naturen.<br />
Men i praktiken finns nog ändå andan<br />
i den ursprungliga punkten, ”en scout<br />
är djurvän”, levande på flera håll, inte<br />
minst bevisat här i Dalarna med Gröna<br />
Spåret i Tunaskogarna.<br />
Metoderna för utbildning och fostran,<br />
som från början närmast var unika för<br />
scoutrörelsen, har tagits upp av andra,<br />
medan den svenska scoutrörelsen dock<br />
tycks gjort sig urarva på detta område.<br />
”Undersökningar visar att många scouter<br />
lämnar scouting för att mötena är<br />
bråkiga och röriga. Avgångar på grund<br />
av att man förväntas lära sig för mycket<br />
har vi inte hört talas om” (Ek 1996 s<br />
32).<br />
År 1968 blev en brytpunkt i scoutrörelsens<br />
goda medlemsutveckling. Vad<br />
orsakade raset? Vad betydde inskränkning<br />
av patrullsystem och scoutkunskaper?<br />
Att nå 200 000 medlemmar år 2015<br />
är Svenska Scoutrådets mål. Hur skapas<br />
en sådan framtid? Kan vi dra lärdom av<br />
historien?<br />
Sven Janson<br />
Tuna Scoutgille i Borlänge<br />
----------------------------<br />
Källor:<br />
Ek, Gerd: Från prov till uppgift. Föreningen<br />
Scoutmuseets vänners årsskrift 1996.<br />
Ek, Gerd: Arvet från BP – visionen och<br />
verkligheten. Föreningen Scoutmuseets<br />
vänners årsskrift 1999.<br />
Neveling, Raoul: Biscaya. Föreningen<br />
Scoutmuseets vänners årsskrift 1985.<br />
Sandell, Klas: Gamla rötter och nya skott.<br />
Föreningen Scoutmuseets vänners årsskrift<br />
1990.<br />
Sica, Mario: Footsteps of the Founder. Centenary<br />
edition 2006. ISBN 88-8054-800-X.<br />
Gillescouten 1–<strong>2009</strong>