Fristående skolor (131 kB) - Skolverket
Fristående skolor (131 kB) - Skolverket
Fristående skolor (131 kB) - Skolverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Granskad oktober 2012 Mer<br />
<strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong><br />
Juridisk vägledning<br />
om …<br />
Den nya skollagen innebär flera nyheter för fristående <strong>skolor</strong>. De viktigaste är:<br />
Skollagens bestämmelser för fristående <strong>skolor</strong> blir till stor del desamma som för offentliga<br />
<strong>skolor</strong>. Till exempel kan de flesta skolformerna bedrivas med enskild huvudman och de<br />
nationella läroplanerna och kursplanerna ska tillämpas.<br />
Staten tar över vissa tillståndsbeslut och visst tillsynsansvar från kommunerna, och<br />
kommunalt ägande i fristående <strong>skolor</strong> regleras.<br />
<strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong> med konfessionell inriktning får inte ha konfessionella inslag i<br />
undervisningen. Däremot är de tillåtna i utbildningen i övrigt.<br />
En rad bestämmelser gäller nu fristående <strong>skolor</strong>, till exempel reglerna om disciplinära<br />
åtgärder, entreprenadbestämmelserna och vissa bestämmelser i förvaltningslagen.<br />
Bestämmelserna om särskilt stöd ska tillämpas i sin helhet.<br />
Skollagens bestämmelser i huvudsak desamma<br />
som för offentliga <strong>skolor</strong><br />
Bestämmelserna i den nya skollagen är nu till stor del desamma för<br />
offentliga och fristående <strong>skolor</strong>. Om inte något annat anges gäller samma<br />
bestämmelser för de olika skolformerna förskoleklass, grundskola,<br />
grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola oavsett om<br />
huvudmannen är kommunal, landstingskommunal eller enskild. Vissa<br />
skillnader finns kvar, till exempel när det gäller mottagande och urval till<br />
grundskolan och kommunernas ansvar för skolpliktsbevakning, skolskjuts<br />
med mera.<br />
En följd av detta är att de övergripande nationella styrdokumenten i form<br />
av läroplaner, kursplaner, ämnesplaner, timplaner och poängplaner nu även<br />
gäller fristående <strong>skolor</strong>. Även skolförordningen och den nya<br />
gymnasieförordningen gäller till stora delar för fristående <strong>skolor</strong>.<br />
Här är några exempel på viktiga förändringar.
Undantag för fristående <strong>skolor</strong> med särskild pedagogisk inriktning<br />
Läroplanerna<br />
En fristående skola kan ha egna dokument som ett komplement till den<br />
nationella läroplanen, under förutsättning att innehållet inte står i strid med<br />
den nationella läroplanen. Ett exempel på detta är Waldorf<strong>skolor</strong>nas<br />
kursplan En väg till frihet.<br />
Kursplanerna och ämnesplanerna<br />
<strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong> ska normalt följa de nationella kursplanerna och<br />
ämnesplanerna. Redan tidigare har regeringen kunnat besluta om undantag<br />
för kursplanerna men nu får de möjlighet att även besluta om undantag för<br />
ämnesindelning och timplan. Exakt vilka undantag som regeringen kommer<br />
att besluta om är inte klart ännu, utan kommer att regleras närmare i<br />
förordning.<br />
Timplanerna<br />
<strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong> ska följa de nationella timplanerna för de obligatoriska<br />
skolformerna och den garanterade undervisningstiden ska gälla. <strong>Fristående</strong><br />
grund<strong>skolor</strong> som vid utgången av juni 2011 har en fördelning av<br />
undervisningstiden som avviker från skollagens timplan får även<br />
fortsättningsvis avstå från att tillämpa timplanen utan att det ska föregås av<br />
någon särskild prövning. Övriga fristående grund<strong>skolor</strong> kan ansöka hos<br />
Skolinspektionen om att få bedriva utbildning utan att tillämpa timplanen.<br />
Lärare<br />
Lärare i fristående <strong>skolor</strong> ska uppfylla kriterierna i skollagen, men det finns<br />
undantag för Waldorf<strong>skolor</strong>.<br />
Bedömning och betygssättning<br />
Både enskilda och offentliga huvudmän ska tillämpa samma regler om<br />
bedömning och betygssättning. <strong>Fristående</strong> grund<strong>skolor</strong> och grundsär<strong>skolor</strong><br />
med waldorfpedagogisk inriktning behöver dock inte sätta betyg innan ett<br />
ämne avslutats och inte heller utfärda terminsbetyg, däremot slutbetyg.<br />
Huvudmannaskap och tillstånd<br />
Skolinspektionen tar nu över vissa tillståndsbeslut och visst tillsynsansvar<br />
från kommunerna. Redan i dag beslutar Skolinspektionen om en enskild ska<br />
godkännas som huvudman för en fristående skola – nu gäller detta även<br />
fristående förskoleklasser som inte anordnas av en fristående grundskola<br />
eller grundsärskola. Skolinspektionen kommer också att överta prövningen<br />
av fritidshem som anordnas vid en fristående skola med förskoleklass,<br />
grundskola eller grundsärskola från kommunerna. Samtidigt övertar<br />
Skolinspektionen tillsynen för dessa verksamheter.<br />
Förändringarna innebär att kommunerna bara kommer att godkänna och ha<br />
tillsyn över fristående för<strong>skolor</strong> och fristående fritidshem, det vill säga<br />
sådana fritidshem som inte anordnas av en fristående skola.<br />
2
Nya regler för kommunalt ägande<br />
Kommuner och landsting kommer under vissa förutsättningar att kunna<br />
äga aktier eller andelar i en huvudman som driver en fristående skola, eller<br />
på annat sätt ha ett rättsligt inflytande i verksamheten. Tre villkor gäller:<br />
Bestämmanderätten får inte bara tillkomma en eller flera kommuner eller<br />
landsting eller juridiska personer där en kommun eller ett landsting har<br />
ett rättsligt inflytande. Det innebär att en eller flera kommuner eller<br />
landsting inte helt kan äga ett bolag som är huvudman för en fristående<br />
skola.<br />
Samverkan mellan kommunen eller landstinget och en enskild måste vara<br />
nödvändig för att verksamheten ska komma till stånd. Ägarandelen kan<br />
inte vara nära 100 eller 0 procent. Var gränsen för kommunalt ägande går<br />
kommer att få avgöras genom praxis hos Skolinspektionen och genom<br />
en rättslig prövning om ärenden överklagas till en förvaltningsdomstol.<br />
Det ska finnas särskilda skäl när det gäller utbildningens innehåll eller<br />
utformning. Utbildningen ska tillföra en högre och annan<br />
utbildningskvalitet än vad som redan förekommer eller ha en utformning<br />
som är så speciell att den särskilda organisationsformen, med samverkan<br />
mellan offentliga och privata intressen, är nödvändig. Det räcker alltså<br />
inte att de allmänna kraven för en fristående skola uppfylls, utan det ska<br />
vara utbildningsalternativ som inte redan finns och som annars inte<br />
skulle ha kommit till stånd.<br />
Om en kommun avser att gå in som delägare i en huvudman för en<br />
befintlig fristående skola måste Skolinspektionen ge sitt tillstånd.<br />
Huvudmännen för en befintlig verksamhet som påverkas av ett<br />
genomförande av förslaget kommer under en övergångstid fram till den 1<br />
juli 2012 få möjlighet att utforma sin organisation och verksamhet så att de<br />
lever upp till de nya kraven.<br />
Undantag från öppenhetskravet för grundskola och grundsärskola<br />
En fristående grundskola och grundsärskola ska vara öppen för alla elever<br />
som har rätt till utbildning i respektive skolform. Undantag finns i vissa fall<br />
när skolan tar emot en elev med stora stödbehov. Det blir också möjligt att<br />
begränsa en fristående skola både till elever som är i behov av särskilt stöd<br />
och till vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för (t.ex.<br />
engelskspråkig undervisning). För undervisning som bedrivs på ett annat<br />
undervisningsspråk finns även undantag från behörighetsreglerna när det<br />
gäller vilka lärare som får användas för undervisningen.<br />
Utbildningen vid en fristående skola kommer fortfarande att kunna<br />
begränsas till vissa årskurser.<br />
Nytt är också att Skolinspektionen ska godkänna urvalet till en fristående<br />
förskoleklass, grundskola eller grundsärskola i det fall det finns fler sökande<br />
än platser.<br />
3
Kravet på ett minsta antal elever i fristående grund<strong>skolor</strong> och<br />
grundsär<strong>skolor</strong> tas bort<br />
Det nuvarande kravet på att fristående grund<strong>skolor</strong> och sär<strong>skolor</strong> ska ha<br />
minst 20 elever om det inte finns särskilda skäl tas bort. I stället ska<br />
Skolinspektionen vid tillståndsprövning och tillsyn väga in elevantalet vid<br />
sin bedömning av om en fristående skola kan bedriva en långsiktig<br />
skolverksamhet av hög kvalitet.<br />
Ändrade bestämmelser om prövning av ”påtagligt negativa följder” för<br />
kommunens skolväsende<br />
När Skolinspektionen ger tillstånd ska man fortfarande bedöma om den<br />
sökta utbildningen innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för<br />
eleverna och skolväsendet i den kommun där skolan är belägen och för de<br />
frivilliga skolformerna även i närliggande kommuner.<br />
Däremot ska Skolinspektionen inte längre kunna göra en sådan prövning<br />
efter skolans etablering, även om den fristående skolan kraftigt utökar sin<br />
verksamhet.<br />
Inga konfessionella inslag i undervisningen<br />
Bestämmelserna om konfessionella inslag blir tydligare i den nya skollagen.<br />
Undervisningen vid en fristående skola eller fritidshem ska vara ickekonfessionell,<br />
men utbildningen i övrigt får ha konfessionella inslag.<br />
Däremot får dessa inte strida mot värdegrunden. Deltagandet i<br />
konfessionella inslag ska dessutom vara frivilligt för den enskilda eleven.<br />
Den nya skollagen definierar undervisning som ”målstyrda processer som<br />
under ledning av lärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande<br />
och utvecklande av kunskaper och värden”. Utbildning är ett vidare<br />
begrepp än undervisning och kan även omfatta annan verksamhet än<br />
undervisning. Det kan vara till exempel skolmåltider, skolskjutsar, raster,<br />
utflykter och praktisk arbetslivsorientering.<br />
I en skola med konfessionell inriktning är det alltså möjligt att under<br />
skoldagen anordna andakter, bönestunder eller annan form av<br />
religionsutövning, till exempel fördjupning i den egna trosläran som<br />
konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av<br />
religiösa symboler eller liknande i inredningen.<br />
Det ska fortfarande vara möjligt att erbjuda undervisning i<br />
religionskunskap, historia eller samhällskunskap som innebär en<br />
fördjupning i kristendom, islam, judendom etc., t.ex. i form av bibel- eller<br />
koranstudier. Däremot måste undervisningen vara icke-konfessionell, det<br />
vill säga den ska vila på vetenskaplig grund och vara saklig och allsidig. Det<br />
betyder att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst<br />
inslag av utövande bekännelsekaraktär.<br />
4
All utbildning ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. De<br />
grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som<br />
är utgångspunkten för skolans värdegrund gäller även <strong>skolor</strong> med<br />
konfessionell inriktning. Undervisningen ska bedrivas i enlighet med<br />
läroplanernas krav på saklighet och allsidighet, öppenhet för skilda<br />
uppfattningar, tolerans samt möjligheter till personliga ställningstaganden.<br />
Konfessionella inslag ska vara frivilliga<br />
Om det förekommer konfessionella inslag i utbildningen ska deltagandet<br />
vara frivilligt för eleven. De konfessionella inslagen ska alltid erbjudas med<br />
respekt för elevernas integritet.<br />
För elever under 18 år är det vårdnadshavarna som enligt föräldrabalken<br />
bestämmer över deras personliga angelägenheter. Men vårdnadshavarna<br />
måste ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål ju äldre<br />
barnet blir. Varje huvudman måste hantera frågan om frivillighet lokalt<br />
utifrån de behov och förutsättningar som gäller i den aktuella<br />
verksamheten. Alla elever kan närvara vid de konfessionella inslagen utan<br />
att alla behöver delta aktivt. Det kan till exempel handla om att alla elever är<br />
närvarande under en tackbön före skolmåltiden eller vid en bön som<br />
avslutar en morgonsamling, men att de som inte vill be avstår från det.<br />
En fristående skola ska vara öppen för alla elever. Därför kan skolan aldrig<br />
kräva att eleverna måste delta i konfessionella inslag, varken som ett villkor<br />
för mottagande eller fortsatt skolgång.<br />
Elever i behov av särskilt stöd 1<br />
Mottagande av elever med stödbehov<br />
En fristående skola ska vara öppen för alla, och kan normalt inte neka att ta<br />
emot en elev i behov av särskilt stöd. Skolan ska inom ramen för det<br />
grundbelopp som elevens hemkommun lämnat ge stöd åt de flesta elever<br />
och anpassa sin organisation och sin undervisning för att ta hänsyn till<br />
elevens behov och förutsättningar på samma sätt som en kommunal skola.<br />
Elevens hemkommun ska som regel lämna ett tilläggsbelopp till skolan om<br />
eleven har ett omfattande behov av särskilt stöd. Tilläggsbeloppet bestäms<br />
individuellt utifrån elevens behov.<br />
En fristående skola kan inte neka en elev plats eller fortsatt utbildning om<br />
hemkommunen är beredd att betala ett tilläggsbelopp för elevens särskilda<br />
stödbehov. Anser skolan att tilläggsbeloppet inte är tillräckligt kan beslutet<br />
överklagas till förvaltningsdomstol.<br />
En fristående skola kan inte heller neka en elev plats eller fortsatt utbildning<br />
om kommunen bedömer att tilläggsbelopp inte ska lämnas. Även i dessa fall<br />
kan skolan överklaga kommunens beslut till förvaltningsdomstol.<br />
1 Läs mer om detta i <strong>Skolverket</strong>s vägledning om den nya skollagen ”Rätt till kunskap och särskilt stöd”<br />
5
En fristående skola kan endast säga nej till att ta emot eller ge en elev<br />
fortsatt utbildning om hemkommunen bedömt att stödbehovet för eleven<br />
är så omfattande att det skulle medföra betydande ekonomiska eller<br />
organisatoriska svårigheter och därför inte betalar ut ett tilläggsbelopp.<br />
Hemkommunen ansvarar då för att utbildning anordnas för eleven på annat<br />
sätt.<br />
Bestämmelser om särskilt stöd<br />
Bestämmelserna om åtgärdsprogram är redan idag i princip desamma för<br />
fristående och kommunala <strong>skolor</strong>. Dessa bestämmelser framgår nu av den<br />
nya skollagen. Även bestämmelserna om vissa stödformer i grundskolan<br />
och grundsärskolan anges nu i skollagen och gäller för fristående <strong>skolor</strong>.<br />
Det innebär att fristående <strong>skolor</strong> måste följa bestämmelserna om särskild<br />
undervisningsgrupp, enskild undervisning och anpassad studiegång. Det<br />
gäller även bestämmelserna om möjligheten för elever och vårdnadshavare<br />
att överklaga beslut om åtgärdsprogram och vissa stödformer.<br />
Andra nyheter för fristående <strong>skolor</strong><br />
Disciplinära åtgärder2 Bestämmelserna om disciplinära och andra särskilda åtgärder i den nya<br />
skollagen handlar om utvisning ur klassrummet, kvarsittning (före och efter<br />
skoldagen), tillfällig omplacering, tillfällig placering vid andra skolenheter,<br />
avstängning och omhändertagande av föremål. Det finns även<br />
bestämmelser om att åtgärden ska stå i rimlig proportion till sitt syfte och<br />
övriga omständigheter, utredningskrav, information till och samråd med<br />
vårdnadshavaren, möjligheten till skriftlig varning, krav på skriftlig<br />
dokumentation och krav på ordningsregler för varje skolenhet.<br />
Bestämmelserna ser delvis olika ut för olika skolformer och de flesta har<br />
tidigare gällt för det offentliga skolväsendet. Några nyheter är att det under<br />
vissa omständigheter blir möjligt att stänga av en elev i grundskolan och att<br />
stänga av en elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan från viss<br />
utbildning med praktiska inslag.<br />
Entreprenad<br />
De bestämmelser som finns i lagen om entreprenadförhållanden i skolan<br />
förtydligas och förs in i skollagen. Samtidigt blir de gällande även för<br />
utbildning med enskild huvudman. Entreprenad innebär att man sluter avtal<br />
med en enskild eller juridisk person om att utföra vissa uppgifter.<br />
Inom grundskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan får uppgifter<br />
som inte hör till undervisningen samt modersmålsundervisning överlämnas<br />
2 Läs mer om detta i <strong>Skolverket</strong>s vägledning om den nya skollagen ”Trygghet och studiero”.<br />
6
på entreprenad. Inom gymnasieskolan får dessutom undervisning i<br />
karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på<br />
entreprenad.<br />
I 23 kapitlet regleras även andra former av samverkan som inte betecknas<br />
som entreprenad. En enskild får som huvudman överlåta ansvaret för<br />
medicinska insatser inom elevhälsan till en kommun eller ett landsting om<br />
de berörda huvudmännen är överens om det.<br />
Enligt propositionen om en ny skollag ska en fristående skola även i<br />
fortsättningen kunna överlämna modersmålsundervisning till en kommun.<br />
Förvaltningslagen blir tillämplig i vissa delar3 För att öka rättssäkerheten för elever i fristående <strong>skolor</strong> reglerar skollagen<br />
att även verksamhet med enskild huvudman ska följa vissa bestämmelser i<br />
förvaltningslagen vid myndighetsutövning mot enskild. Det handlar om<br />
enskilda parters rätt att meddela sig muntligt och få ta del av uppgifter,<br />
anteckning av uppgifter, motivering av beslut, underrättelse om beslut och<br />
rättelse av skrivfel eller liknande. Förvaltningslagens regler om formkrav,<br />
rättidsprövning med mera ska tillämpas i ärenden hos en enskild huvudman<br />
där rektorns eller huvudmannens beslut kan överklagas.<br />
Kravet på tillämpning av förvaltningslagen gäller inte vid betygssättning.<br />
Individuell studieplan och utvecklingssamtal i gymnasieskolan och<br />
gymnasiesärskolan<br />
En elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och dennes<br />
vårdnadshavare ska få en samlad information om elevens<br />
kunskapsutveckling och studiesituation (utvecklingssamtal) minst en gång<br />
varje termin. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska få en<br />
individuell studieplan. Dessa bestämmelser förs nu in i skollagen och gäller<br />
även för fristående <strong>skolor</strong>.<br />
Kommunal insyn och deltagande i uppföljning och utvärdering<br />
För att försäkra att allmänheten har insyn i fristående <strong>skolor</strong> ska kommunen<br />
även i fortsättningen ha insyn i verksamheten vid de skolenheter som är<br />
belägna i kommunen. Någon närmare definition av vad detta innebär ger<br />
inte skollagen. Däremot framgår att det saknas skäl för kommunen att t.ex.<br />
kunna ta del av en fristående skolas räkenskaper för att kunna göra en<br />
rättvis bedömning av skolans bidragsbehov. Bakgrunden är förändringarna i<br />
bidragssystemet. Kommunen ska undvika att begära ut handlingar och<br />
uppgifter som omfattas av sekretess eller inte bör lämnas ut av något annat<br />
skäl. Kommunerna måste alltså ta hänsyn även till annan lagstiftning än<br />
skolförfattningarna när de utövar sin insynsrätt.<br />
3 Läs om detta i Skollagens vägledning Mer om förvaltningslagens regler om handläggning i skolan.<br />
7
Bestämmelserna i den nya skollagen innebär att det inte längre ställs krav på<br />
kommuner och <strong>skolor</strong> (kommunala och fristående) att upprätta en<br />
kvalitetsredovisning. Men alla huvudmän och <strong>skolor</strong> måste bedriva ett<br />
systematiskt kvalitetsarbete – och dokumentera det. Därför finns det inte<br />
längre någon skyldighet för en fristående skola att delta i sådan uppföljning<br />
och utvärdering som lägeskommunen gör av sitt eget skolväsende. Men det<br />
finns inget som hindrar att kommuner erbjuder huvudmännen för<br />
fristående <strong>skolor</strong> att frivilligt delta i kommunens uppföljning och<br />
utvärdering av den egna verksamheten.<br />
Samma regler för rektorsfunktionen som för offentliga <strong>skolor</strong>4 Rektorsfunktionen regleras på samma sätt för alla <strong>skolor</strong> oavsett huvudman.<br />
Det innebär att de fristående <strong>skolor</strong>na får ett förtydligande av rektors<br />
uppdrag. Den reglering som finns om rektors ansvar i läroplanerna kommer<br />
också att gälla för en rektor vid en fristående skola. Anledningen är att<br />
läroplanerna kommer att gälla fullt ut för fristående <strong>skolor</strong>. Möjligheterna<br />
för rektorn att delegera kommer att gälla även för fristående <strong>skolor</strong>.<br />
Tillgång till elevhälsa, skolbibliotek, lokaler och utrustning5 <strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong> ska nu följa kraven på lokaler och utrustning för att<br />
uppfylla syftet med utbildningen och ge eleverna tillgång till skolbibliotek.<br />
Skollagen har fått delvis nya bestämmelser som gäller elevhälsa och som<br />
även gäller för fristående <strong>skolor</strong>. För eleverna ska det finnas en elevhälsa<br />
med medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska<br />
insatser. Eleverna ska för dessa insatser ha tillgång till skolläkare,<br />
skolsköterska, psykolog och kurator.<br />
Skriftliga rutiner för klagomålshantering<br />
Huvudmannen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål<br />
mot utbildningen. Huvudmannen ska också informera om dessa rutiner för<br />
att elever och vårdnadshavare ska få kännedom hur de ska gå till väga. Det<br />
ska också finnas en ansvarsfördelning hos huvudmannen för dessa frågor.<br />
De nya bestämmelserna gäller både för utbildning med offentlig och enskild<br />
huvudman.<br />
Överklaganden<br />
I 28 kapitlet finns de beslut som går att överklaga hos allmän<br />
förvaltningsdomstol respektive Skolväsendets överklagandenämnd samlade.<br />
Beslut om avstängning kan överklagas till en allmän förvaltningsdomstol<br />
4 Läs mer om detta i <strong>Skolverket</strong>s vägledning om den nya skollagen ”Rektorn och förskolechefen”.<br />
5 Läs mer om detta i <strong>Skolverket</strong>s vägledning om den nya skollagen ”Tydligare krav på elevhälsan”<br />
8
och vissa beslut om mottagande, till exempel i gymnasieskolan, kan<br />
överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd.<br />
Beslut som fattas av rektor får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol,<br />
till exempel när det gäller avstängning av en elev och befrielse från<br />
skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen. Rektors beslut<br />
om åtgärdsprogram, särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller<br />
enskilt samt om anpassad studiegång kan överklagas hos Skolväsendets<br />
överklagandenämnd.<br />
Överlämnande av betygshandlingar<br />
<strong>Fristående</strong> <strong>skolor</strong> omfattas till skillnad från <strong>skolor</strong> med offentliga<br />
huvudmän varken av offentlighetsprincipen eller av skyldigheten att<br />
arkivera handlingar enligt arkivlagen (1990:782). Handlingar i fristående<br />
<strong>skolor</strong> är alltså varken allmänna eller offentliga. De fristående <strong>skolor</strong>nas<br />
huvudmän omfattas inte heller av bestämmelserna i offentlighets- och<br />
sekretesslagen (2009:400). Men en gemensam paragraf som reglerar<br />
tystnadsplikten i all enskilt bedriven verksamhet finns i den nya skollagen.<br />
Detta innebär ingen förändring.<br />
Huvudmannen för en fristående skola där betyg sätts ska lämna över<br />
elevernas slutbetyg eller de betygsdokument som eleven får efter fullföljd<br />
gymnasieutbildning till den kommun där skolan är belägen. När det gäller<br />
slutbetyg blir den här bestämmelsen tillämplig första gången på betyg som<br />
utfärdas läsåret 2011/12. Härigenom får elever på fristående <strong>skolor</strong> samma<br />
möjligheter som elever i offentliga <strong>skolor</strong> att i efterhand kunna få uppgifter<br />
på genomförd skolgång, till exempel om originalbetyget har förkommit och<br />
den fristående skolan där eleven gått inte längre finns kvar.<br />
Aktuella bestämmelser och förarbeten<br />
Det här materialet grundar sig på bestämmelserna i skollagen (2010:800)<br />
och förarbetena Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet,<br />
prop 2009/2010: 165.<br />
Läs mer på www.skolverket.se<br />
9