You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tofsen<br />
# 4 2006<br />
göteborgsnumret
ledare<br />
Kära läsare!<br />
För ganska precis nio år sedan flyttade jag med hela familjen<br />
från Huskvarna till Kungsbacka. Femton år gammal var jag plötsligt<br />
göteborgare i någon form. I och för sig gjorde inte själva staden något större<br />
intryck från början, vad som verkligen fångade mig var västkustens underbara<br />
badplatser. Senare har jag kommit att uppskatta även spårvagnarna, cykelvänligheten<br />
och inte minst den särpräglade humorn!<br />
En av de mest charmiga sakerna med Göteborg är att det alltid finns mer saker att utforska. Man kan ha bott<br />
här länge och ändå plötsligt upptäcka en gata, en park, en affär eller ett kafé som man aldrig har sett förut.<br />
På samma sätt är det med Chalmers – fyra år efter att jag började här finns det mycket kvar att upptäcka och<br />
många kopplingar att göra.<br />
En av artiklarna i detta nummer handlar just om saker att upptäcka i Göteborg, en del av de saker som gör<br />
Göteborg till just Göteborg. Förhoppningsvis finns där i varje fall några som du inte har utforskat än, som<br />
kan ge nya intryck och upplevelser. På samma sätt hoppas jag att <strong>Tofsen</strong> kan vara en hjälp i upptäckandet<br />
av studentkåren. Chalmers studentkårs verksamhet är omfattande, diversifierad och ambitiös, och det finns<br />
fantastiska möjligheter till engagemang på alla nivåer. <strong>Tofsen</strong> kommer under året försöka berätta om lite av<br />
allt som händer, samtidigt som vi granskar kåren för din räkning.<br />
”<strong>Tofsen</strong> är ett organ för studentkårens medlemmar”. Det ryms mycket i en sådan formulering. <strong>Tofsen</strong> ska<br />
granska kårens verksamhet, bevaka medlemmarnas intressen, initiera debatter och inte minst roa och<br />
stimulera våra läsare. Lyckas vi? Det kan bara du avgöra! Vi tar med glädje emot all slags respons, dörren till<br />
redaktionsrummet är alltid öppen.<br />
Med stor glädje och en hel del stolthet överlämnar jag höstens första nummer i dina händer. Trevlig läsning!<br />
/Wilhelm Tunemyr, chefredaktör<br />
innehåll<br />
# 4 2006 göteborgsnumret<br />
Chalmers studentkår samarbetar med:<br />
4.rektorn 5.kårordföranden 6.nyheter 8.tofsen möter<br />
karin markides 11.debatt 12.valkoll 18.i frontlinjen för<br />
studenterna 22.smultronställen 24.göteborgshumorn -<br />
finns den? 26.jobba volvo 28.kårhusspelet 32.vad är det<br />
jag äter? 35.världsmästare i byråkrati? 37.studenternas<br />
eget konsultföretag 38.inne-mat 39.ute-mat 40.tofsen<br />
noterar 42.högskolans sida<br />
information om<br />
chalmers kårtidning tofsen<br />
adress<br />
Teknologgården 2<br />
412 58 Göteborg<br />
info@tofsen.chs.chalmers.se<br />
www.tofsen.chs.chalmers.se<br />
chefredaktör och<br />
ansvarig utgivare<br />
Wilhelm Tunemyr<br />
chefred@tofsen.chs.chalmers.se<br />
031-772 3923<br />
070-772 2279<br />
annonsansvarig<br />
Christofer Boman<br />
annons@tofsen.chs.chalmers.se<br />
031-772 3924<br />
070-772 2278<br />
medverkande i detta nummer<br />
Karin B. Pedersen, layout & illustration<br />
Sophie Thornander, layout &<br />
illustration<br />
Gabriella Polasek, foto<br />
Elias Svensson, text & illustration<br />
Klara Insulander Björk, text<br />
Görel Wranne, text<br />
Wilhelm Tunemyr, text<br />
omslag: Karin Blindh Pedersen<br />
repro / tryck<br />
Sandstens AB<br />
info<br />
<strong>Tofsen</strong> är Chalmers Studentkårs medlemstidning<br />
med en upplaga på 6500 exemplar.<br />
Tidningen finansieras helt av annonsintäkter.<br />
Redaktionen ansvarar inte för obeställt<br />
material. Insänt material antas vara avsett för<br />
publicering om inte annat anges. Allt material<br />
lagras elektroniskt och kan göras tillgängligt<br />
på Internet och i databaser om inte förbehåll<br />
mot detta görs av skribenten. Eftertryck utan<br />
redaktionens skriftliga tillstånd är ej tillåtet.
4<br />
rektor<br />
Jag kän<strong>ner</strong> mig lyckligt lottad över det förtroende jag fått att arbeta med er studenter som valt<br />
Chalmers som hem för er akademiska utbildning. Chalmers har redan ett starkt varumärke<br />
inom universitetsvärlden och genom att medvetet ytterligare stärka dess attraktionskraft och<br />
därmed era karriärmöjligheter går alla vinnande in i framtiden. Hur kan vi då förverkliga våra<br />
drömmar för vad Chalmers står för och vad tiden på Chalmers ska ge? Det bästa svaret på denna<br />
fråga är att fundera över: Vad kan jag göra för Chalmers?<br />
Chalmers är på många sätt en fantastisk studiemiljö med rika möjligheter att utveckla förmågan<br />
att ta till sig kunskap inom ett stort utbud av ämnesområden. Denna studiemiljö kan samtidigt<br />
upplevas som en fragmenterad miljö med flera icke kommunicerande studentkulturer. Här har<br />
du som student en unik möjlighet att öka kommunikationen mellan studenter i olika subkulturer<br />
och mellan studenter och anställda. Stärkt respekt och intresse för Chalmers hos allmänheten<br />
och presumtiva studenter är även det en fråga om förbättrad kommunikation. Studenter och<br />
anställda ansvarar gemensamt för hur Chalmers kultur utvecklas genom att ständigt själva tänka<br />
igenom de konsekvenser som kan uppstå som effekt av pla<strong>ner</strong>ade handlingar eller aktiviteter.<br />
Jag hoppas att du som student tar mer initiativ att uttrycka när kunskapen som förmedlas till dig<br />
måste uttryckas på ett tydligare sätt så att du förstår och kan ta emot den. Det är också viktigt<br />
att vara lyhörd och förmedla sådant som upplevs kränkande för dig eller dina medstudenter.<br />
Chalmers alumniverksamhet är en unik och fantastisk tillgång som kan användas som bollplank<br />
eller för deltagande i aktiviteter i olika sammanhang. Ta till vara möjligheten att utveckla<br />
nätverk med Chalmers alumni, nu som student och senare som din egen länk till Chalmers för<br />
livslång stimulans.<br />
En respektfylld Chalmerskultur kan bara få spridning om vi är klara med vad vi står för och<br />
att vi ständigt utvecklar vår förmåga att tydliggöra den bild vi vill förmedla. Den respektfyllda<br />
kulturen bygger självklart på öppen trygghet, kunskapsförmedling och skaparglädje, till skillnad<br />
från respekt genom avskildhet, kunskapsmakt och prestige. Jag kommer att arbeta för att<br />
Chalmers går mot en ständigt utvecklande processkultur där ditt bidrag syns och uppskattas.<br />
Jag är personligen mycket optimistisk för den framtida utvecklingen av Chalmers och dess<br />
alumni. Där är både du och jag budbärare av vår gemensamma Chalmerskultur som har unika<br />
förutsättningar att ge vårt universitet internationell lyskraft med många positiva förtecken.<br />
/ Karin Markides, rektor
Välkomna tillbaka efter vad jag hoppas har varit en skön sommar. Ett särskilt varmt välkomnande<br />
vill jag ge till Er nya studenter som precis har börjat på Chalmers.<br />
Alla som studerar på Chalmers är medlemmar i Chalmers Studentkår. Vår vision är att alla våra<br />
medlemmar ska trivas och utvecklas under hela sin Chalmerstid. Det ska vi uppnå genom att vara<br />
en motpart till skolan men också genom att berika medlemmarnas vardag. Hela kårens arbete kan<br />
sammanfattas med utbildningsbevakning, studiesocial verksamhet, arbetsmarknadskontakter och olika<br />
typer av service som efterfrågas av medlemmarna. Det innebär att vi gör saker som blir direkt synliga,<br />
kårhuskalas till exempel, men även att vi påverkar på andra sätt som inte märks lika tydligt, exempelvis<br />
kritisk granskning av utbildningen.<br />
En nyhet i höst är att alla studenter får Mecenatkort. Det innebär bland annat att vi får studentrabatter på<br />
allt från datorer till biobesök. En annan glad nyhet är att man som chalmerist får åka gratis med Stombuss<br />
16 mellan våra två campus och med Älv-Snabbaren, till och från Campus Lindholmen. Men den största<br />
nyheten är nog ändå att vi har fått en ny rektor, Karin Markides, och vi ser fram emot att påbörja ett nära<br />
samarbete med henne.<br />
Jag har några råd som jag vill ge Er för att nästa år på Chalmers ska vara roligt och givande. Till Er som<br />
redan har läst på Chalmers ett tag: se till att lära känna de nya studenterna, visa dem de olika traditio<strong>ner</strong><br />
och seder vi har på Chalmers. Berätta för dem varför vi firar Lucia den 13 november, vem Olgas trappor<br />
är uppkallade efter, vad CHARM är för något och ta med de nya på en sväng till kårhuset för att träffa oss<br />
som sitter och jobbar i KS-korridoren. Vi finns där för Er skull! Till Dig som är ny på Chalmers: Var med<br />
på nollningen, det är den bästa introduktionen du kan få av Chalmers. Se till att träffa nya människor,<br />
umgås med dina klasskamrater och se till att lära känna äldrekursarna, de kan hjälpa till med mycket.<br />
Men framförallt se till att ha skoj. Om du vill fråga oss något är du alltid välkommen!<br />
/ Maria Vidarsson<br />
ko<br />
5
6<br />
europeiskt<br />
elituniversitet?<br />
EU-kommissionen föreslår bildandet av ett<br />
nytt europeiskt tekniskt institut. Institutet är<br />
tänkt att tjäna som en drivande kraft inom<br />
forskning och utveckling i Europa, och det<br />
finns en uttalad förhoppning att det ska nå en<br />
status liknande amerikanska MIT. Alla är dock<br />
inte övertygade om att ett nytt institut är den<br />
bästa lösningen, farhågor om utarmning av<br />
befintliga europeiska institut hörs från olika<br />
håll. Även andra organisatio<strong>ner</strong>, mer baserade<br />
på nätverkssamverkan övervägs också.<br />
Fortsättning följer i höst, efter en remissrunda.<br />
Skissartade pla<strong>ner</strong> talar om verksamhetsstart<br />
hösten 2009, en anmärkningsvärt kort tid för<br />
ett så stort projekt.<br />
nyheter<br />
busskort för chalmerister<br />
Västtrafik och Chalmers har tillsammans tagit fram ett busskort för chalmerister,<br />
som för 200 kr per termin ger gratis resor på linje 16 och Älv-Snabbaren.<br />
Kortet, som är personligt och gäller tillsammans med legitimation, kommer att<br />
säljas på Campus Johanneberg och Campus Lindholmen i början av terminen.<br />
Därefter kan det köpas från Tidpunkten på Drottningtorget.<br />
Björn Eriksson på studerandeservice berättar att man räknar med att cirka<br />
3000 studenter kommer utnyttja kortet, till en kostnad av 2,3 miljo<strong>ner</strong> kronor<br />
för Chalmers. Berättigade till kortet är de som är terminsregistrerade, eller<br />
registrerade på kurser motsvarande minst tio poäng.<br />
1, 2 eller 3?<br />
vi tar 4!<br />
Under våren stormade känslorna på båda Campus angående den föreslagna flytten av<br />
utbildningar. Tre alternativ var framtagna med olika förslag på vilka program som skulle<br />
flyttas mellan Lindholmen och Johanneberg. På styrelsemötet den 16 juni togs ett beslut om<br />
att godkänna ett fjärde förslag istället för de något av de tre tidigare. Den slutgiltiga satsningen<br />
blir på kortare sikt nya mastersprogram och en ny ingång till Chalmersutbildning<br />
och på lång sikt en satsning på tillämpad IT. Styrelsen ansåg även att en helhetsöversyn av<br />
grundutbildningen behöver göras för att kunna möta framtidens behov och attrahera fler<br />
studenter. Skolan anser i och med detta att man ska fortsätta verka för en fortsatt utveckling<br />
av Campus Lindholmen.<br />
Första satsningen blir att starta en ny ingång som ska leda till en teknikinriktad kandidatexamen<br />
eller högskoleingenjörsexamen. Ingången ska utvecklas i nära samverkan med<br />
IT-universitetet. Dessutom ska de mastersprogram som har anknytning till forskningen på<br />
Lindholmen förläggas dit. Den tidigare föreslagna flytten blir än så länge inte av. Den enda<br />
flytten blir Byggprogrammet som kommer till Campus Johanneberg och detta enligt ett<br />
tidigare beslut. En översyn av grundutbildningen skall dessutom göras för att se över antalet<br />
ingångar i utbildningen.<br />
Till år 2012 satsar högskolan på att 3000 studenter skall finnas på Campus Lindholmen.<br />
Utbildningarna skall vara kopplade till tillämpad IT och de övriga forskningsområden som<br />
finns på Lindholmen.
söktrycket – 922.1 millibar<br />
Alla siffror för antagningen till Chalmers är räknande och allt färre väljer att<br />
söka någon av skolans utbildningar. En total nedgång med 9 % förstahandssökande<br />
är dock inte lika alarmerande sett mot bakgrunden att totalt i Sverige<br />
är det 8 % färre som har valt att söka vidare till högre utbildning i år jämfört<br />
med föregående år.<br />
Men det finns även ljusglimtar i den annars lite dystra sökstatistiken. Det nya<br />
programmet arkitektur & teknik gjorde en rivstart första året med 383 förstahandssökande,<br />
vilket motsvarar ungefär 13 sökande per plats. Dessutom ökade<br />
antalet sökande till programmen Väg och vatten (VV) och Affärsutveckling<br />
och entreprenörskap (AE), vilket avspeglar ett ökat intresse för byggsektorn<br />
som märks på de flesta liknande programmen i Sverige.<br />
kolla dina uppgifter i den<br />
lilla gröna!<br />
nyheter<br />
Uppgifterna till Chalmers Studentkårs katalog, Den Lilla Gröna, hämtas från kårens medlemsregister. Du kan själv se vilka uppgifter som<br />
finns om dig och ändra adress genom att logga in på kårens webbplats (www.chs.chalmers.se). Använd ditt vanliga CDKS-login, samma<br />
som du använder på till exempel studieportalen. När du är inloggad så väljer du Service och sedan Kårexpeditionen. När du kommer in på<br />
kårexpeditionens sida väljer du länken ”Adressändring och information om inbetalda kåravgifter”.<br />
politik och tofsen<br />
Studentkåren är politiskt obunden, det är en grundsten för vårt arbete. Det betyder dock inte att studentkåren står utanför politiken och inte<br />
att politiken är ointressant i studierna. Däremot ska studentkåren – alla delar av kåren – vara opartisk och undvika att gynna exempelvis<br />
enskilda politiska partier.<br />
Därför är det alltid en intressant fråga i valtider när politiska partier vill göra reklam i <strong>Tofsen</strong>. I år valde vi att erbjuda de partier som har<br />
mandat i riksdagen möjlighet att annonsera. Samma villkor och priser gäller för alla, vilket vi kän<strong>ner</strong> borgar för rättvisa. Samtidigt ägnar vi<br />
redaktionellt utrymme åt att förmedla var partierna står i frågor som vi upplever som extra viktiga för just studenter.<br />
Detta är anledningen till att det finns politisk reklam i detta nummer av <strong>Tofsen</strong>. Precis som annonser för företag är de inte kopplade till<br />
redaktionens eller studentkårens åsikter, utan representerar annonsören.<br />
7
8<br />
tofsen möter<br />
Karin Markides<br />
Text: Wilhelm Tunemyr Foto: Emil Gildebrand/CFFC<br />
Med Jan-Erik Sundgren på väg till Volvo övertas rektorsämbetet av<br />
Karin Markides, tidigare vice Ge<strong>ner</strong>aldirektör på Vinnova. <strong>Tofsen</strong> har<br />
träffat Karin för att prata om bland annat Chalmers och utbildning.<br />
Som uppväxt i Sörmland vände sig Karin<br />
naturligt till Stockholms Universitet för<br />
sin grundutbildning. På schemat stod<br />
bland annat matematik, naturgeografi och<br />
miljövetenskap, men det var för kemin som<br />
Karin fastnade.<br />
– Jag tyckte det fanns alldeles för lite kemi<br />
i miljövetenskapen, så jag fastnade där och<br />
fångades av den tvärvetenskapliga andan<br />
som finns i den analytiska kemin. Sedan<br />
gjorde jag post-doc vid Brigham Younguniversitetet<br />
i Utah, en otroligt spännande<br />
miljö. Man rörde sig ganska fritt över<br />
ämnesdjupen och ämnesgränserna, och<br />
samverkade mycket med samhället i<br />
stort. De var i varje fall 20 år före<br />
oss vad gäller kunskaps- och<br />
teknikutbyte, och skaffade då<br />
de erfarenheter som vi fått de<br />
senaste åren.<br />
– Efter det, 1989, sökte jag<br />
en professur i analytisk<br />
kemi vid Uppsala<br />
Universitet, trots att<br />
jag egentligen inte<br />
trodde jag skulle<br />
få den. Jag fick<br />
den och började<br />
bygga upp en<br />
forskningsmiljö med vad jag lärt mig<br />
tidigare, med mycket tvärvetenskap. Så där<br />
var jag fram tills för två år sen när jag gick<br />
in i ledningsgruppen för Vinnova.<br />
Det var inte ett självklart steg för Karin<br />
att så snabbt gå vidare från Vinnova till<br />
Chalmers. Hon sökte inte posten själv, utan<br />
nomi<strong>ner</strong>ades och valde efter viss eftertanke<br />
att kvarstå på kandidatlistan. Både från<br />
tiden i Uppsala och på Vinnova kän<strong>ner</strong> hon<br />
folk i Göteborg, bland andra GU:s nyligen<br />
tillträdda rektor Pam Fredman. Detta skapar<br />
goda möjligheter till ömsesidigt stöd och<br />
utbyte.<br />
– I olika sammanhang så kommer<br />
universiteten att möta olika utmaningar<br />
samtidigt, och förhoppningsvis kommer<br />
vi att ha en bra dialog om sy<strong>ner</strong>gier i<br />
utvecklingen.<br />
Medias granskning av Chalmers skrämmer<br />
inte Karin. Istället poängterar hon vikten<br />
av att man från båda sidor bygger upp en<br />
relation och en förståelse för att undvika<br />
fördomar.<br />
– Jag tror man måste tänka igenom vad det<br />
finns för orsaker till att folk kän<strong>ner</strong> det som<br />
hotfullt, eller mystiskt, eller vad det kan vara
som skapar negativa känslor. Man måste<br />
vara proaktiv och bygga upp ett förtroende<br />
innan det händer. I Sverige är vi inte så bra<br />
på att prata med folk och grupper innan<br />
något händer, utan bättre på att informera<br />
efteråt.<br />
På frågan om varför hon tror att just hon<br />
valdes svarar Karin först sina erfarenheter<br />
och kontaktnät. Hon beskriver hur tiden<br />
i USA gett henne erfarenheter inför den<br />
utmaning Chalmers nu står inför: att stärka<br />
varumärket globalt. Däremot har hon inte<br />
en fullständig åtgärdslista än.<br />
– Jag tänker gå ut och lyssna till alla<br />
institutio<strong>ner</strong> och andra viktiga grupperingar<br />
för att se vad de ser som sina stora<br />
utmaningar och möjligheter. Då är så klart<br />
studenterna en gruppering jag vill höra från,<br />
för att se hur kontakten mellan studentkåren<br />
och högskolan ska fungera och ta del av<br />
deras erfarenheter. Sedan har vi fortfarande<br />
omorganisationen, med en del konsekvenser<br />
som man inte kunnat se förrän nu.<br />
En annan utmaning är att få de olika<br />
forskningsinfrastrukturerna, som exempelvis<br />
MC2, att uppnå sin fulla potential som<br />
mötesplatser för forskare, studenter och<br />
industrier. Ytterligare en självklar utmaning<br />
är att bredda rekryteringsområdet, att locka<br />
människor med olika bakgrund att komma<br />
till Chalmers. Att ta tillvara den kompetens<br />
hos både kvinnor och män som finns i<br />
samhället, från både vår och andra kulturer.<br />
Hur mycket betyder det i det sammanhanget<br />
att du är Chalmers första kvinnliga<br />
rektor?<br />
– Det blir ju lite symboliskt, att Chalmers<br />
tar ett steg framåt, och visar att det finns<br />
utrymme för förändringar. Förhoppningsvis<br />
kan det påverka många att känna att de<br />
har mera möjligheter. Kanske kvinnliga<br />
studenter kän<strong>ner</strong> lite mer trygghet i att<br />
komma hit, så det får positiv effekt på<br />
jämställdheten. Men rent konkret är det<br />
inte så märkvärdigt, jag har jobbat mycket<br />
i manliga miljöer, så för mig är det inte så<br />
konstigt.<br />
Hur ser du på positiv särbehandling?<br />
– Ge<strong>ner</strong>ellt är jag inte alls för. Men det är<br />
klart, när det inte går på något annat sätt så<br />
kanske man måste, för att väcka folk. Men<br />
det blir väldigt svårt, man skapar liksom<br />
olika lag och det är jag väldigt negativ till.<br />
Jag tror det är bättre att – som man bland<br />
annat gör i Kalifornien – man hela tiden<br />
söker av och kompletterar med kompetenser<br />
som saknas i en grupp. Bättre än<br />
särbehandling är därför att jobba strategiskt,<br />
med till exempel pilotprojekt. Där kan man<br />
rekrytera de kompetenser som saknas och<br />
på så sätt snabba upp en attitydförändring<br />
som man tror på. Sedan gäller det från<br />
ledningshåll att lära sig att belöna och<br />
meritera sådant, så att attityden sprider sig.<br />
Vad gäller utbildningen för inte Karin med<br />
sig några stora och svepande förändringar.<br />
Däremot ser hon ett ökande behov<br />
fakta<br />
Familj:<br />
Man, två sö<strong>ner</strong>. Sondotter på några månader.<br />
Lyssnar på:<br />
Helst jazz, annars allätare.<br />
Senaste bok:<br />
Hin<strong>ner</strong> tyvärr inte läsa hela böcker, läser delar<br />
här och där.<br />
Senaste film:<br />
Ingen särskild.<br />
Hobbies:<br />
Naturen, trädgårdsarbete, hästar och målning.<br />
Har lovat sin man att inte bygga flera hus.<br />
Förebild:<br />
Dick Zare på Stanford, för hans sätt att se<br />
människan och kreativiteten<br />
av kombi<strong>ner</strong>at djup och bredd. Detta<br />
måste hanteras i förändrade former för<br />
utbildningen; hon varnar för att lägga för<br />
många tvärgående ämnen i separata kurser.<br />
– Om man ska ha pedagogik, miljöpoäng,<br />
entreprenörsskap, etik och liknande i<br />
fristående kurser så har man snart väldigt<br />
många saker vid sidan om. Utmaningen<br />
är att få in alla viktiga kompetenser i sina<br />
naturliga sammanhang. Annars lägger man<br />
kraven på studenterna att själva kombi<strong>ner</strong>a<br />
sina kunskaper och se sambanden. Det är<br />
inte alls självklart att det fungerar, om man<br />
tänker på hur olika ämnen har olika språk<br />
och kultur. Sedan måste vi få in ett sätt att<br />
se effekterna, så man vet om kursen når sitt<br />
syfte. Det är ju inget värde i att ge en kurs<br />
om det inte ger några effekter.<br />
Samma gäller nu när civilingenjörsutbildningen<br />
förlängs med 20 poäng, att tänka<br />
igenom ordentligt vad man ska fylla den<br />
med. Här måste man tänka på helheten<br />
och försöker bygga något som är så unikt<br />
och så attraktivt att folk strömmar hit, helst<br />
från hela Europa, för att komma åt den.<br />
Naturligtvis skulle det vara tillräckligt bra<br />
att göra den unik i Sverige, så att man drar<br />
till sig de bästa som vill studera och bli<br />
civilingenjörer. Det är ett bra första mål! <br />
9
Rörliga bilder<br />
<br />
<br />
Östra Larmgatan 16<br />
Göteborg<br />
(Nära Gamleport) Tel 031-13 06 70<br />
* En termins studielån motsvarar 22 860 kr.<br />
Akademiska Hus ersätter skatt upp till ett visst<br />
belopp. För mer info se www.akademiskahus.se
mer pengar<br />
Sommaren är över och runt om i landet börjar hundratusentals studenter med sina studier igen.<br />
Men det är inte bara föreläsningarna som börjar, utan även det knappa livet med ett studiemedel<br />
på 7 200 kronor i månaden. Ett studiemedel som pressar oss studenter till att dubbelarbeta för<br />
att klara ekonomin. En höjning av studiemedlet till 8 400 kr i månaden skulle inte bara ta oss<br />
över regeringens fattigdomsgräns, det skulle även ge oss möjlighet att ägna oss åt våra studier på<br />
heltid.<br />
Självklart ska vi ha möjlighet att jobba extra om vi vill, men det ska inte vara en förutsättning för<br />
att kunna studera. Att hitta ett extrajobb som går att kombi<strong>ner</strong>a med föreläsningarna är inte helt<br />
lätt, vilket ofta gör att en föreläsning ställs mot ett arbetspass. Vilken kvalité får vi på utbildningen<br />
om vi studenter tvingas välja bort föreläsningarna för att få ihop pengar till hyran? Nej, ge oss<br />
studenter en ekonomisk trygghet så vi kan fokusera på det vi ska göra – studera.<br />
Årets terminsstart är ingen vanlig terminsstart, den är också slutet på ett valår. Partierna ger sina<br />
löften om hur de ska säkra framtiden. En viktig pusselbit i detta är att Sverige ska vara en stark<br />
kunskapsnation. Det är med välutbildade medborgare som vi kan skapa en stark tillväxt, säger de.<br />
Men hur gör vi detta om de som väljer att utbilda sig samtidigt måste göra valet att leva under<br />
fattigdomsgränsen? Om politikerna menar allvar med att Sverige ska vara en stark kunskapsnation<br />
måste de även satsa på oss studenter så att vi har råd att föra kunskaperna in i framtiden.<br />
Idag får en tredjedel av alla studenter stöd från någon anhörig varje månad, enligt Studentbarometern<br />
2006 som över 9 000 studenter svarat på. Jag tycker inte att vi studenter ska vara beroende av att ha<br />
rätt anhöriga för att ha råd att studera. Alla ska ha samma möjlighet att studera och kunna göra det<br />
på lika villkor. Undersökningen visar också att den summa som studenter anser sig behöva extra<br />
varje månad är just den som SFS kräver, så lyssna till studenterna och höj studiemedlet.<br />
Ta vara på att det är både terminsstart och valår, och fråga politikerna i valstugorna vad de<br />
kommer att göra för att ge dig som student en möjlighet att ägna dig åt studierna och stärka<br />
kunskapsnationen Sverige. <br />
Elin Rosenberg<br />
Ordförande Sveriges förenade studentkårer<br />
tofsen debatt<br />
11
12<br />
studiemedel<br />
stud<br />
”Vad är en rimlig nivå på studiemedlet<br />
för er? Hur ser ni på att studenter som<br />
sommarjobbar riskerar att straffas med<br />
sänkt studiemedel?”<br />
kårobligatoriet<br />
”Hur ser ni på kårobligatoriet? Är det<br />
bra att man, för att få lov att studera<br />
i Sverige, ska anslutas till en specifik<br />
förening? Och om obligatoriet avskaffas,<br />
hur vill ni organisera studentinflytande i<br />
framtiden?”<br />
positiv pos s<br />
särbehandling<br />
sär är<br />
”Vad är er inställning till positiv särbehandling<br />
inom högskolevärlden?”<br />
valkoll<br />
Att det är val i höst har väl knappast undgått någon. Valrörelsen är i full gång och partierna tävlar i att berätta för oss<br />
hur bra det blir på alla områden om vi röstar på just dem. <strong>Tofsen</strong> samlade ett antal frågor som vi tyckte var intressanta<br />
och bad tio partier – de sju i riksdagen plus tre intressanta utmanare – att förklara vad de tyckte. De tre frågor som<br />
tydligast handlar om oss studenter presenterar vi här, medan hela undersökningen finns på vår hemsida.<br />
centerpartiet feministiskt initiativ<br />
Att sänka studiemedlen när man har lyckats<br />
ordna med jobb samtidigt som man studerar<br />
ger fel signal och uppmuntrar till svartarbete.<br />
Centerpartiet ser mycket positivt på att man<br />
försöker få in en fot i arbetslivet redan under<br />
studietiden. Studiemedlen bör man kunna<br />
leva av utan att ständigt behöva bekymra sig<br />
om sin ekonomi. Många studenter har det<br />
svårt idag och det finns anledning att se över<br />
studenternas studievillkor<br />
Tycker inte om tvångsanslutning men frivilliga<br />
kårorganisatio<strong>ner</strong> är önskvärda som forum<br />
för gemensamma frågor. Det är viktigt med<br />
studentinflytande och studenterna bör göra<br />
sin politiska röst hörd mer. Fler unga bör gå<br />
med i politiska partier och ungdomsförbund<br />
för att driva sina frågor och skapa en bättre<br />
jämvikt i politiken.<br />
Positiv särbehandling är inte detsamma som<br />
kvotering. Positiv särbehandling är bra och<br />
behövs där strukturen idag är sådan att den<br />
har skapat en tydlig negativ särbehandling.<br />
Illustration: Elias Svensson<br />
Studiemedel ska gå att leva på, och det ska<br />
gå att studera och ha barn. Därför måste<br />
det minst till en höjning på mellan 500<br />
– 1000 kronor, för att komma över existensminimum.<br />
Studenters ekonomi hänger även<br />
samman med sociala trygghetssystem därför<br />
ska studier ge tillgång till dessa. Reglerna<br />
kring fribeloppen måste utformas så att ens<br />
sommarförsörjning inte skapar hinder för ens<br />
studiemedel under termi<strong>ner</strong>na.<br />
Kårobligatoriet har inget egensyfte utan dess<br />
främsta uppgift är att upprätthålla möjligheter<br />
för studentinflytande. Om kårobligatoriet<br />
försvin<strong>ner</strong> så är det viktigaste att det står<br />
klart innan hur studentinflytandet då ska<br />
organisera och hur studenterna representeras<br />
gentemot sitt lärosäte. Åsikter om exakt hur<br />
en sådan organisation ska se ut tror vi att<br />
studenter och dess organisatio<strong>ner</strong> är bäst på<br />
att ta fram förslag och idéer för.<br />
Fi är för positiv särbehandling för att bredda<br />
rekryteringen och minska diskrimi<strong>ner</strong>ing på<br />
grund av kön, ras/etnicitet och funktionalitet.<br />
Satsningar på tjänster för kvinnor i de<br />
positio<strong>ner</strong> där de mest saknas, till exempel<br />
som lektorer och forskarassistenter, liksom<br />
ökade anslag till feministisk/genus-forskning<br />
och antirasistisk forskning är andra förslag.<br />
Att arbeta aktivt med människors val både<br />
till gymnasie- och högskola kan också vara<br />
en bra metod.
folkpartiet junilistan kristdemoraterna<br />
Vi tycker att studiemedlet i första läget bör<br />
höjas med 400 kr per månad, för att sedan<br />
följa prisutvecklingen. Studenter med barn<br />
skall få rätt till ett tilläggslån på 3000 kr. Det<br />
bör även införas en examensbonus där en<br />
del av lånet skrivs av när man tar examen.<br />
Självklart skall inte den som jobbar extra<br />
straffas, fribeloppet bör avskaffas. Vårt förslag<br />
om höjd grundavdrag kommer också göra att<br />
det mer lönsamt att jobba.<br />
Studentinflytande skall bygga på personligt<br />
engagemang och eget ansvar. Att tvångsanslutas<br />
för att få studera är totalt förkastligt,<br />
kårobligatoriet skall därför avskaffas. Innan<br />
det avskaffas är det dock viktigt att formerna<br />
för studentinflytande i framtiden är utredda.<br />
Positiv särbehandling är inte acceptabelt.<br />
Det är prestation som skall bedömas inte kön<br />
eller etnisk bakgrund. Dock skall lärosätena<br />
kunna bli friare att välja vilka förkunskaper<br />
som skall vara viktiga för sina utbildningar.<br />
Junilistan förespråkar inte i dagsläget en<br />
förändring av nivån på studiemedlen, men<br />
det är orimligt att studenter får sänkt studiemedel<br />
på grund av sommarjobb. Junilistan<br />
står för arbetslinjen i svensk politik.<br />
Studentkårerna har en viktig roll för studenterna.<br />
Vi vill värna dess funktion, främst när<br />
det gäller studentinflytande. Men frågan är<br />
om kårerna främst värnas genom att bibehålla<br />
kravet på obligatoriskt medlemskap. Kravet<br />
känns otidsenligt. Kårerna borde i stället bli<br />
bättre på att motivera varför studenterna<br />
borde bli medlemmar.<br />
Vi välkomnar regeringens utredning om<br />
hur kårobligatoriet ska ”moderniseras”. Men<br />
utredningsuppdraget borde ha varit mer<br />
öppet för att besvara frågan om kårobligatoriet<br />
överhuvudtaget behövs. Vi tar inte ställning<br />
till frågan i dag, men är öppen för ett<br />
avskaffande av kårobligatoriet på sikt.<br />
Det krävs insatser för att motverka alla former<br />
av diskrimi<strong>ner</strong>ing, vare sig de beror på kön<br />
eller etnisk tillhörighet. Fler kvinnor måste<br />
exempelvis uppmuntras att forska inom<br />
naturvetenskapliga och tekniska ämnen.<br />
Det krävs också insatser för att motverka<br />
den sociala snedrekryteringen till den högre<br />
utbildningen. Vi anser dock att regler för<br />
rekrytering måste vara lika för alla.<br />
Vi vill höja studiemedlet med 1500 kr per<br />
månad. Dessutom vill vi att bidragsdelen på<br />
sikt ska ökas till 50 %. Samhället tjänar på att<br />
medborgarna utbildar sig. Vi kristdemokrater<br />
är särskilt förvånade över att socialdemokraterna<br />
låtit studier bli en klassfråga genom att<br />
inte höja ersättningarna i tid. Systemet med<br />
»straff« för dem som jobbar extra är naturligtvis<br />
tokigt. Tyvärr är det väldigt talande för<br />
hur de rödgröna värderar arbete. Mönstret<br />
går igen på många områden. Vi skulle ta<br />
bort eller höja gränsen omedelbart om vi fick<br />
möjligheten.<br />
Kårobligatoriet ska bort. Det hämmar snarare<br />
än stärker kårerna. Vi vill inte säga hur framtidens<br />
studentinflytande ska organiseras. Det<br />
är inte en fråga för politiker utan för kårerna<br />
själva.<br />
Vi tycker att det är naturligt att man försöker<br />
gynna den grupp som är underrepresenterad<br />
om inte andra förutsättningar står i vägen.<br />
13
14<br />
studiemedel<br />
stud<br />
”Vad är en rimlig nivå på studiemedlet<br />
för er? Hur ser ni på att studenter som<br />
sommarjobbar riskerar att straffas med<br />
sänkt studiemedel?”<br />
kårobligatoriet<br />
kår<br />
”Hur ser ni på kårobligatoriet? Är det<br />
bra att man, för att få lov att studera<br />
i Sverige, ska anslutas till en specifik<br />
förening? Och om obligatoriet avskaffas,<br />
hur vill ni organisera studentinflytande i<br />
framtiden?”<br />
positiv pos s<br />
särbehandling<br />
sär<br />
”Vad är er inställning till positiv särbehandling<br />
inom högskolevärlden?”<br />
miljöpartiet moderaterna<br />
Vi vill höja studiemedlet. Vi går till val på<br />
att under kommande mandatperiod höja<br />
bidragsdelen av studiemedlet med 1000 kr<br />
per månad. Vi vill höja fribeloppet och kan<br />
också tänka oss att undanta den tid en student<br />
inte studerar från begränsningen.<br />
Vi tycker inte det är rimligt att man som student<br />
måste gå med i en förening. Kårobligatoriet<br />
borde avskaffas, men inte innan vi hittat<br />
en lösning som tillförsäkrar studenterna<br />
tillräckligt bra påverkansmöjligheter och rättigheter<br />
på annat sätt.<br />
Vi kan tänka oss svag positiv särbehandling<br />
som ett av flera instrument mot diskrimi<strong>ner</strong>ing.<br />
En annan åtgärd vi föreslagit är att<br />
alla doktorandtjänster ska utlysas nationellt.<br />
Detta höjer kraven på akademisk kompetens,<br />
vilket gynnar kvinnor eftersom de i genomsnitt<br />
har bättre betyg.<br />
Moderaterna föreslår att studiemedlet höjs<br />
med 300 kronor per månad. Av denna höjning<br />
avser 100 kronor bidragsdelen och 200 kronor<br />
lånedelen. Vi vill även ta bort fribeloppsgränsen<br />
eftersom den minskar studenternas<br />
möjlighet att påverka sin egen ekonomiska<br />
situation. Det jobbavdrag som moderaterna<br />
föreslår kan dessutom studenter som jobbar<br />
extra, till exempel på sommarlovet, tjäna<br />
upp till 37 000 kronor utan att betala ett öre<br />
i skatt.<br />
Kårobligatoriet strider mot den svenska grundlagen<br />
och bör avskaffas omgående. Om<br />
kårobligatoriet avskaffades skulle det växa<br />
fram en kår som sysslar med det som studenter<br />
verkligen efterfrågar. Vi är övertygande om<br />
att vi kan få ett ännu effektivare studentinflytande<br />
för en lägre kåravgift. Kåren ska inte ta<br />
ut en högre avgift än vad som behövs för att<br />
utöva sin kärnverksamhet, vilken är att säkra<br />
en kvalitativ utbildning.<br />
Jämställdhet är ett av de viktigaste målen<br />
för ett demokratiskt samhälle eller lärosäte.<br />
Jämställdhet uppnås när alla – både män<br />
och kvinnor – har samma möjligheter att<br />
välja vad de själva vill göra. Inte när politiker<br />
kvoterar in hälften män och hälften<br />
kvinnor. Individen, oberoende av sitt kön,<br />
ska ha samma rättigheter, skyldigheter och<br />
möjligheter.
piratpartiet socialdemokraterna vänsterpartiet<br />
Vi väljer att inte fokusera så mycket på studenters<br />
inkomster, som på onödiga utgifter.<br />
Upphovsrätten står för en stor del av sådana<br />
– i våra ögon – onödiga utgifter. Med vår<br />
upphovsrättsmodell skulle studenten få rejält<br />
förbättrad ekonomi på grund av lägre kostnader<br />
för litteratur.<br />
Kårobligatoriet och poängfördelning tar vi<br />
inte ställning till.<br />
Ge<strong>ner</strong>ellt slåss vi väldigt hårt för att vi alla är<br />
individer, och ska ha rätt att vara det. Vi tar<br />
däremot inte ställning till specifikt så kallad<br />
positiv särbehandling.<br />
Sverige har världens mest ge<strong>ner</strong>ösa studiestödssystem.<br />
Vi har också under senare tid<br />
förbättrat studiemedelssystemet, vi har bland<br />
annat infört ett tilläggsbidrag för studerande<br />
med barn. I år höjer vi också studiemedlen<br />
med 300 kronor/månad, varav 100 kronor är<br />
bidrag och 200 kronor lån. I samband med<br />
att studiemedelssystemet reformerades 2001<br />
höjdes också fribeloppen kraftigt.<br />
Vi vill behålla kårobligatoriet. Det utgör<br />
en stabil grund för kårernas arbete med<br />
studentinflytande och utbildningskvalitet.<br />
Däremot anser vi att kårobligatoriet behöver<br />
moderniseras. Det handlar bland annat om<br />
att förtydliga studentkårernas ändamål och<br />
att stärka studenternas möjlighet att överklaga<br />
studentkårernas beslut. Vi tittar även på<br />
bestämmelserna om avgifter vid deltidsstudier<br />
och distansstudier och om bestämmelserna<br />
vid medlemskap i flera studerandekårer<br />
kan förändras.<br />
Att göra rekryteringen till högskolan mer<br />
jämlik är högt prioriterat för oss socialdemokrater.<br />
Vi har också kommit ganska långt<br />
på detta område. Ge<strong>ner</strong>ellt är vi dock tveksamma<br />
till positiv särbehandling. Vi anser<br />
att det finns andra och bättre metoder att få<br />
in exempelvis fler studenter med invandrarbakgrund<br />
och fler av underrepresenterat kön<br />
på olika utbildningar.<br />
I senaste budgetförhandlingen ville vi höja<br />
studiemedlet med 1500 kr månaden, vi fick<br />
bara igenom 300. Det är för lågt men vänsterpartiet<br />
ser det som ett första steg till en ny<br />
studiemedelsreform.<br />
Vad gäller fribeloppet så är vänsterpartiet<br />
inga anhängare av systemet då det är poänglöst,<br />
men vi har prioriterat att få tillstånd en<br />
höjning av studiemedlet.<br />
Vänsterpartiet är i grunden motståndare mot<br />
kårobligatoriet, men eftersom det inte finns<br />
någon hållbar lösning på hur studentinflytandet<br />
skall organiseras så är vänsterpartiet i<br />
dagsläget inte beredda att avskaffa det.<br />
Vänsterpartiet är för positiv särbehandling<br />
för antagningen till universitet/högskola om<br />
utbildningen är starkt snedfördelar ur ett<br />
könsperspektiv. Det innebär att vid lika meriter<br />
skall det underrepresenterade könet ges<br />
förtur.<br />
15
16<br />
i frontlinjen för<br />
studenterna<br />
Foto: Gabriella Polasek Illustration: Sophie Thornander & Karin Blindh-P<br />
I spetsen för studentkåren finns Kårledningen. Nio engagerade studenter<br />
som satsar ett år på att leda kåren mot ständigt högre höjder. För att ge<br />
en liten bild av vad det är för figurer tänkte vi berätta lite om deras mål<br />
och drömmar, var de trivs bäst i Göteborg – och var de går vilse. Vill man<br />
lära känna dem bättre får man vandra in i KL-korridoren, de blir alltid<br />
glada för besök.<br />
Maria, kårordförande<br />
Sektion: Industriell Ekonomi<br />
Roligaste kurs: Logistik, man ser på lastbilar på ett helt annat sätt efteråt.<br />
Jag vill jobba med att Arbetsintegrerat lärande, det vill säga att studenterna kan få en inblick i<br />
arbetslivet/näringslivet under sin utbildning genom till exempel praktik, gästföreläsningar. Dessutom<br />
vill jag visa utåt om att det är kul att gå på Chalmers som tjej.<br />
Mitt smultronställe i Göteborg än nog Amundön. Oftast ganska lite folk, man får prome<strong>ner</strong>a<br />
genom hästhagar och skog för att ta sig ut till havet, då är man precis lagom svettig för att kasta sig i<br />
vattnet. Sist jag gick vilse var faktiskt i Fysikhuset, efter en trevlig ohmsits.<br />
Jon, husansvarig<br />
Sektion: Maskinteknik<br />
Pla<strong>ner</strong>ad examen: Lär dröja men förhoppningsvis innan 2010<br />
Jag vill jobba med att utveckla kårhuset och resten av våra lokaler så de blir ännu mer lockande för våra<br />
medlemmar. Svårast tror jag blir att hålla borta all skadegörelse och annat från huset.<br />
Mitt smultronställe i Göteborg är vattenfallen i botaniska trädgården. Fast det är där jag gick vilse<br />
senast, i de mörka skogarna bakom botaniska trädgården<br />
Johanna, sociala enhetens ordförande<br />
Sektion: Grönt är skönt! – Kemi så klart!<br />
En fråga som jag brin<strong>ner</strong> för är hur kårledningen och kommittéer/föreningar ska kunna få bättre<br />
utbyte av varandras arbete. En annan stor fråga under året är studenternas arbetsmiljö, och att<br />
synliggöra Studenthälsans verksamhet.<br />
Mitt smultronställe är vid havet på ett särskilt ställe på en särskild klippa. Mer berättar jag<br />
inte för då är risken att jag inte får ha det i fred… Sist jag gick vilse var i Änggårdsbergsskogen<br />
trots att stigarna var idiotsäkert skyltade. Mitt i vintern, med mycket olämpliga skor…<br />
Andreas, arbetsmarknadsenhetens ordförande<br />
Sektion: Industriell Ekonomi<br />
Mitt mål är att chalmeristen så tidigt som möjligt förstå vad han/hon utbildar sig till och vill arbeta<br />
med i framtiden. Kan låta fundamentalt, men det är idag oklart för alltför många studenter!<br />
Min absoluta favoritplats är min balkong – den är inte särskilt stor men varenda kvadratcentimeter<br />
av den håller yttersta världsklass! Och jag går inte vilse – det är bara allt runt omkring mig som kan<br />
gå vilse ibland. :)
Tobias, CHARM-O<br />
Sektion: Automation och Mekatronik<br />
Jag vill se till att alla Chalmerister från ettan till femman vet vad CHARM är och förstår vad de kan få ut av det. Samtidigt<br />
vill jag fortsätta att locka så många intressanta företag som möjligt, inklusive utländska företag.<br />
Mitt smultronställe är Änggårdsbergen, som mitt ute i skogen fast ändå mitt i Göteborg. Sist jag gick vilse måste ha varit<br />
i Majorna som trots att jag är Göteborgare fortfarande får min inbyggda kompass att snurra helt fel.<br />
Sebastian, vice ordförande för<br />
utbildningsenheten<br />
Sektion: Maskin<br />
Pla<strong>ner</strong>ad examen: 2009? Det är ju i och för sig helt sjukt långt dit... så det låter<br />
ju rimligt.<br />
Jag vill framförallt jobba med kontakten med studienämnderna, hur vi kan<br />
hjälpa dem och hur de kan hjälpa varandra. Det blir mycket jobb, men jag har<br />
hört mycket gott om både trettiotimmarsdygn och tiodagarsveckor...<br />
Min favoritplats i Göteborg är Andra Långgatans Skivhandel. Förutom<br />
humana priser så hittar manmycketfilm och musik som kanske inte är<br />
tokpopulär just nu. Jag går ibara vilse om jag druckit alldeles för mycket öhl,<br />
och det kan ju inte stå i tidningen! (Jo, det kan det. Reds anm.)<br />
Erik, utbildningsenhetens ordförande<br />
Sektion: Elektro<br />
Farhåga: Att fiskarna på kontoret ska dö!<br />
Bland annat vill jag få en bättre kontakt med studienämnderna ute på skolan för att få en ännu bredare<br />
studentbas i besluten vi fattar. Sen måste vi hitta fler vägar att få in näringslivet som en naturlig del av<br />
utbildningen här på Chalmers.<br />
Jag går vilse nästan vart jag än rör mig i Göteborg, jag har inget lokalsinne över huvud taget. Har<br />
fortfarande inte lärt mig den "smarta" vägen från Järntorget till Chalmers.<br />
Jonas, vice kårordförande<br />
Sektion: Elektro<br />
Jag vill jobba med integrationen mellan kårens alla föreningar, kommittéer, utskott<br />
och enheter. Få alla att sträva mot samma mål - Att trivas och utvecklas under hela<br />
sin Chalmerstid.<br />
Mitt smultronställe är absolut Hisingen! Många hävdar att det är ett ställe man<br />
hamnar på när man kör fel, men så är inte fallet! Vilse går jag aldrig i Göteborg!<br />
Kaj, vice ordförande för sociala enheten<br />
Sektion: Automation och mekatronik<br />
Jag jobbar mest mot kårens kommittéer. Jag kommer även att hjälpa teknologer som har problem<br />
med CSN, och se till att festerna på Chalmers går bra till.<br />
Mitt smultronställe är Krakow, en restaurang mellan Landala och Vasagatan. Sist jag gick<br />
vilse var väl när jag innan skolan skulle cykla och leta upp skolan, då fastnade jag någonstans<br />
vid Gamlestaden...<br />
17
BLI HUMANIST.<br />
LÄMNA BLOD.<br />
HÄR KAN DU LÄMNA BLOD:<br />
Droppen i Nordstan, Götgatan 16, 4 tr. Östra Sjukhuset, Sahlgrenska Sjukhuset och Blodbussen,<br />
telefon: 031–4104 00. Kungälvs Sjukhus, telefon 0303–985 83. www.GeBlod.Nu<br />
öppet Tider: 11-18<br />
Lunch: 13:00-13:30<br />
Laptop Repair<br />
Felsökning:490:-sek<br />
USB Disk 256MB:159:-<br />
USB Disk 512MB:199:-<br />
USB Disk 1 GB:299:-<br />
USB Disk 2 GB:499:-<br />
TFT LGL1715S, LG 19'' Silver, 17 8 MS<br />
Besöksadress<br />
Gibraltargatan 64<br />
412 58 GÖTEBORG<br />
2099:-<br />
200GB 7200RPM 8MB<br />
749:-<br />
Telefon<br />
031-16 36 86<br />
EXT USB -2, 250 GB<br />
7200 RPM HD<br />
Telefax<br />
031-16 36 86<br />
www.pcnode.net<br />
990:-<br />
Firewire 1394 3 ST PCI<br />
179:-<br />
25 DVD-R<br />
VI BEHÖVER A, B OCH O.<br />
Erbjudande<br />
Toshiba Satellite L20-153 Celeron M<br />
1,4/512MB/40GB/15''/DVD±R/XPH/WiFi<br />
AKUT RING<br />
073-6210722<br />
Uppgradera din Bärbar<br />
med 512 DDR Kingston<br />
SODIMM:599:-sek<br />
149:-<br />
E-Post<br />
info@pcnode.net<br />
6590:-<br />
PC-2800+/ 256DDR<br />
80GB HD\ CDRW<br />
2599:-<br />
PC-3000+/512ddr<br />
DVDRW\ 80GBHD<br />
3590:-<br />
DVD±RW Nec ND-4571 16x<br />
449:-<br />
25 CDR 700MB<br />
69:-<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
SÖKES:<br />
BANDYSPELARE<br />
Gbgs största seniorklubb<br />
m. serielag i div 2,3 och<br />
4 söker flera spelare.<br />
Träning i ishallar under<br />
hösten, spel och träning<br />
på Ruddalens konstis.<br />
Även dambandy.<br />
Ring vårt kansli:<br />
031 - 16 26 20<br />
Tuve Bandy och<br />
Heden City Bandy
tema<br />
göteborg<br />
19
20<br />
tema<br />
smultronställen<br />
Foto: Gabriella Polasek Illustration: Karin Blindh Pedersen<br />
Sveriges framsida. Lilla London. Port of Scandinavia. Göteborg har många smeknamn, och ännu fler ansikten.<br />
Hamnstaden, affärsstaden, naturstaden, kulturstaden... Vi har gjort ett litet urval bland alla fantastiska ställen som<br />
gör Göteborg så omtyckt. Hoppas ni alla hittar något ni gillar!<br />
vättlefjäll<br />
Vill man ut på äventyr ska man söka sig till Vättlefjäll. Här kan man få motion och friluftsliv<br />
bara trettio minuter från centrala staden. Hit tar man sig med spårvagn fyra eller nio till Angered<br />
centrum, följt av en kvarts promenad. Annars kan man ta buss 75 till Kryddnejlikegatan.<br />
Här finns ett antal vandringsleder, elljusspår och badplatser. Vid Vättlestugan längst upp på<br />
Kryddnejlikegatan finns det möjlighet att hyra kanot om man vill paddla på sjösystemet. Det<br />
finns rastplatser med vindskydd och eldstäder längs paddlingsleden.<br />
safjället<br />
Safjället, ett vackert naturreservat, ligger i Mölndal. Där kan man vandra, ha picknick (Safjället<br />
ligger i ett naturreservat, så man kan inte ta med sig grill dit) och titta på fornlämningarna. För<br />
den som vill ha lite intensivare motion finns även eljusspår. För att komma till Safjället tar man<br />
fyrans spårvagn till Lana, och letar sig genom Krokslätts snirklande gator mot skogen (den syns<br />
tydligt). Om man går genom skogsområdet och över det bebyggda området kommer man till<br />
Änggårdsbergen, som är ett betydligt större skogsområde men med lika fin natur.<br />
södra skärgården<br />
Anhängare av sol och salta bad kommer att älska Södra Skärgården! På samma två kuponger som<br />
det kostar att ta sig från Chalmers till Brunnsparken kan du åka ända ut till havsbandet. Välj och<br />
vraka mellan Vrångös sandstränder, Sjumansholmens karga klippor och Styrsös bryggor, eller<br />
nöj dig med en trevlig båttur och kanske en glass på Donsö.<br />
Tag spårvagn nio eller elva till Saltholmen, därifrån går skärgårdsbåtarna till alla destinatio<strong>ner</strong>!<br />
botaniska trädgården<br />
För den som vill ha naturupplevelser av det mer välordnade slaget finns självklart Botaniska<br />
trädgården. Här kan man strosa runt och njuta av vackra blommor, välansade gräsmattor, en<br />
kopp kaffe i solen och fantasifullt arrangerade trädgårdar. I anslutning ligger även Vitsippsdalen,<br />
ett helt orört skogsområde där naturen överlämnats åt sig själv. Till Botaniska trädgården kan<br />
man ta spårvagnarna ett, sju och tretton.<br />
mölndals museum<br />
Mölndals museum är ett mycket bra men ganska okänt museum. Förutom museets samlingar<br />
kan man få en guidad vandring med Digitalguiden, det vill säga hörlurar med guidning medan<br />
man går runt i området runt museet, Kvarnbyn. Det finns bland annat ett kvarter som kallas<br />
Kråkan med Kråkans krog, mysiga gränder, butiker och ett vattenfall. Digitalguiden håller reda<br />
på var besökaren är och spelar automatiskt upp information om de platser och byggnader han/<br />
hon passerar. Man kan även välja fördjupning. Guiden finns på svenska och engelska och hyrs<br />
i museireceptionen. Museet har öppet tis-sön 12-16. Hit tar du buss 728 eller 756 från Mölndals<br />
bro (spårvagn fyra eller pendeltåg från Centralstationen eller Lisebergsstationen).
delsjöområdet<br />
Varma sommardagar, och några sådana återstår ännu, vill man ju bara bada. För inlandsbor som<br />
är rädda för maneter och sådant kan det vara bra att veta att det finns ett underbart skogsområde<br />
kring Delsjöarna, kallat Delsjöområdet. Här finns barnvänliga Härlanda tjärn, mainstream<br />
Delsjön och Västra Långvattnet för hurtbullar som vill skutta uppför de dryga 150 trappstegen<br />
dit upp. Därtill miltals med trevliga cykelvägar och joggingspår.<br />
Nås bäst per cykel, annars med spårvagn + fötter eller bil. Cykla/kör/tag femmans spårvagn mot<br />
Torp från Korsvägen via Sankt Sigfrids plan och vidare uppåt längs Munkebäcksvägen. Sväng<br />
höger mot Lisebergs camping (närmaste hållplats Töpelsvägen) så kommer du till Delsjön,<br />
sedan finns det små skyltar här och var i skogen...<br />
röda sten<br />
Projektet Röda Sten skriver att "Vid Röda Sten möts människor och skilda konstnärliga uttryck<br />
stöter samman". I en övergiven industribyggnad finns nu pub/kafé, galleri, utställningar och<br />
designmarknad. Med Camden Market i London som förebild är det ett spännande inslag i<br />
Göteborgs kulturliv! Hit tar man spårvagnarna tre eller nio, till Vagnhallen Majorna. Sen får<br />
man gå under motorledsbron bort till galleriet. Man kan också ta Älvsnabben till Klippan och<br />
gå genom industriområdet.<br />
kaféer<br />
Göteborg erbjuder en mängd kaféer för alla smaker, men det allra mysigaste är ändå<br />
Guldhedstornets kafé. Nästan 360 graders utsikt från en av de högsta punkterna i Göteborg,<br />
lugn musik och trevlig personal. Sist men inte minst finns även några bokhyllor med prisvärda<br />
begagnade böcker som man kan köpa och sätta sig att bläddra i.<br />
Vattentornet ligger en kvarts promenad från Kårhuset och ganska nära Dr Sydows gata<br />
(ändhållplats för tian). Enklaste sättet att hitta är att ge sig av till Guldheden och ta sikte på<br />
tornet – det syns tydligt!<br />
Ett annat berömt kafé, Husaren, ligger på Haga Nygata. Kaféet är framförallt berömt för sina<br />
gigantiska kanelbullar, men hela Haga är värt ett besök med sina pittoreska bodar och mysiga<br />
affärer. För att komma till Haga Nygata tar man sexan, nian eller elvan till Hagakyrkan, eller<br />
nummer 13 till Handelshögskolan.<br />
masthuggskyrkan<br />
Om du vill skaffa dig en översikt över Göteborg och dessutom njuta av en underbar utsikt utåt<br />
havet, bör du ta en promenad upp till Masthuggskyrkan. Här ser du hela Göteborg, från Vinga<br />
till Delsjöområdet, och på närmare håll några stabila granitklippor som lämpar sig utmärkt för<br />
en picknick. Tag spårvagn tre, nio eller elva till Stigbergstorget, eller buss 60 till Fjällskolan<br />
och gå resten av vägen, kyrkan ser du utan tvekan! <br />
21
22<br />
tema<br />
göteborgshumorn<br />
– finns den?<br />
Vad tänker man på när man träffar en göteborgare?<br />
Göteborgshumor så klart! Men finns den verkligen? Är göteborgare<br />
roligare än andra människor? <strong>Tofsen</strong> har träffat någon som verkligen<br />
borde veta: Göteborgs-Postens skämttecknare Sture Hegerfors.<br />
Finns det verkligen en specifik humor<br />
för Göteborg?<br />
Ja, det gör det faktiskt. Jag har studerat<br />
det här länge, jag har ju gjort PS-rutan i<br />
GP i 34 år. Så jag har fått en väldigt bra<br />
kontakt med tidningens läsare som väl får<br />
sägas vara ett tvärsnitt av befolkningen. Det<br />
finns, på grund av en tradition, en vilja att<br />
vitsa i Göteborg. Vitsen är ju väldigt svår för<br />
den som kommer utifrån, den kan kännas<br />
väldigt tröttsam. Men jag har så småningom<br />
förstått att ju sämre vits, desto bättre. Vitsar<br />
ska man inte skratta åt som många tror.<br />
Vitsar ska man bua åt eller göra en liten<br />
grimas åt.<br />
Så det är den ena delen och det beror<br />
på en man som hette Aron Jonasson. Han<br />
blev bland annat Oscar II:s hovfotograf och<br />
han var en extrem vitsare, en fantastisk<br />
person som var ganska snabb i huvudet. Det<br />
hade till exempel bildats en demokratisk<br />
syförening på Marsstrand och när kungen<br />
frågade vad det var svarade Aron Jonasson:<br />
Frihet, jämlikhet, brodérskap, Ers Majestät.<br />
Det är möjligt att han var förberedd, men<br />
det föreföll helt spontant. Det finns många<br />
sådana människor; min bror Arne och<br />
Ingvar Oldsberg till exempel.<br />
Nåväl, det är den ena sidan; traditionen<br />
från Aron Jonasson att vitsa som bet sig fast<br />
på något sätt. Den andra traditionen är den<br />
anekdotiska sidan av humorn. Den är lite<br />
slagkraftig, en replik. På den kan det vara<br />
väldigt svårt att greppa var det roliga ligger.<br />
»Vitsar ska man bua eller<br />
göra en liten grimas åt«<br />
Ta till exempel när Kal sitter på en restaurang<br />
i Göteborg och tar sig en återställare,<br />
så får han syn på skådespelerskan Hjördis<br />
Pettersson vid bordet bredvid. Så han går dit<br />
och frågar:<br />
–Ursäkta men är det inte fröken Pettersson<br />
från Teaterbåten?<br />
– Nej, säger hon, för det första så är det inte<br />
fröken Petterson utan fru Pettersson, och<br />
för det andra så är det inte Teaterbåten utan<br />
Göteborgs Stadsteater.<br />
Då tar Kal ett halvt steg tillbaka också säger<br />
han:<br />
– Och det går bra?<br />
Det är inte så lätt att greppa var det roliga<br />
ligger i detta. Men han fin<strong>ner</strong> sig på ett<br />
hjälpligt sätt, ber inte om ursäkt utan tar tag<br />
i det och så hoppas han att det ska gå bra för<br />
henne. Dessutom ska man aldrig analysera<br />
humor, då försvin<strong>ner</strong> den…<br />
De här figurerna, Kal, Ada, Åssbon, Beda<br />
och de andra, det är inte figurer man får<br />
handskas med hursomhelst, de har sina<br />
fasta roller. Kal och Ada är gifta, bor i<br />
Majorna eller Masthugget och har två barn:<br />
Lelle-Kal och Lell-Ada. Åssbon är kompis<br />
med Kal sen barnsben, men han är lite<br />
mer vinddriven. Sedan finns det Beda, en<br />
oerhört frimodig kvinna. Hon är nog min<br />
favorit; hon är så levnadsglad och det finns<br />
många bra historier om henne.<br />
Så det är de två sidorna, vitsarna<br />
och anekdoterna. Som jag sa kän<strong>ner</strong>
göteborgarna ett behov av att skämta, att<br />
berätta historier. När jag började med PS,<br />
1972, tänkte jag göra det i ett halvår eller<br />
så. Det var ganska slitigt men det hade varit<br />
mycket slitigare om jag inte hade fått en<br />
sådan otrolig kontakt med läsarna. Jag får<br />
kanske 200-300 tips i veckan och det tror jag<br />
inte hade varit möjligt i någon annan stad i<br />
Sverige. Det klart man vitsar i andra städer,<br />
men inte så organiserat som i Göteborg.<br />
Men du menar alltså att det behovet<br />
att skämta inte skulle uppstå någon<br />
annanstans?<br />
Nej, behovet att skämta finns förstås,<br />
men inte med en sådan intensitet, så<br />
medvetet som i Göteborg. Begreppet<br />
göteborgsvits finns med i ordlistor och<br />
exemplifieras med ”TV-huset kallas med<br />
en göteborgsvits för Synvillan”. Det är ett<br />
bra exempel för det finns nog ingen annan<br />
stad i Sverige som har så många namn på<br />
byggnader. Så snart det byggs något ska<br />
det ha ett roligt namn. När det som nu<br />
kallas Läppstiftet byggdes så utlyste jag en<br />
Text: Wilhelm Tunemyr Illustration: “Tecknar-Anders” Andersö<br />
namntävling i PS-rutan och fick in över<br />
2000 olika förslag.<br />
Hur tror du det här kopplas till<br />
studentlivet och Chalmers?<br />
Chalmers är ju faktiskt ett litet<br />
humorcentrum i Göteborg, det kan man<br />
säga. Det egendomliga är att varifrån i<br />
Sverige folk än kommer så förvandlas de<br />
obönhörligen till göteborgshumorister<br />
när de hamnar på Chalmers. Jag tror att<br />
utmaningen ligger i alla publikatio<strong>ner</strong> och<br />
Cortègen, där det måste vara slagkraftiga<br />
»Tidningen Rasp består<br />
ju av vitsar av sämsta<br />
sort«<br />
dåliga vitsar om det ska gå hem. Tidningen<br />
Rasp består ju av vitsar av sämsta sort.<br />
Det är egendomligt: här kommer tvättäkta<br />
norrlänningar till Chalmers och det tar<br />
kanske en månad så är det göteborgsvitsare.<br />
Jag hör dem ju på min telefonsvarare och<br />
en hel del av dem publiceras väl som sagt<br />
var i Chalmerstidningarna. Det händer med<br />
andra studenter också, men det är absolut ett<br />
vitscentrum på Chalmers. Ta bara det namn<br />
som inte blev godkänt, Emil Oförvägen,<br />
vilket underbart namn! Det verkar som att<br />
de styrande inte har någon humor…<br />
Läser man sedan historiken om Chalmers,<br />
Chalma Mater, så möter man ju där<br />
oerhört mycket humor. Historien om Rasp<br />
visar också hur tidigt det började vitsas<br />
på Chalmers. Jag tror det har vuxit sig<br />
så starkt på Chalmers för att man är så<br />
välorganiserade. Inte minst Chalmersspexen<br />
är exempel på det. Det finns ju spex på<br />
det vanliga universitetet också, men inte<br />
med den oerhörda regelbundenhet som<br />
Chalmersspexet i Stenhammarsalen. Jag tror<br />
mycket ligger i att man arbetar så medvetet<br />
med humorn, den har institutionaliserats<br />
genom Cortègen, Rasp och spexen.<br />
Det gör Chalmers till en viktig cell i<br />
göteborgshumorn. Så humorn på Chalmers<br />
är en viktig tradition att vårda! <br />
23
24<br />
tema<br />
jobba Volvo<br />
Text & illustration: Elias Svensson<br />
Volvo Personvagnar är göteborgskt, så göteborgskt att det faktiskt<br />
startades inom SKF. Och allt från Göteborg är ju lyckat, bilar såväl som<br />
Chalmersingenjörer. Dessa två göteborgsprodukter passar för tillfället<br />
ovanligt bra ihop.<br />
Volvo Personvagnar i Göteborg<br />
Göteborg har ett historiskt arv som industristad.<br />
Framgångar och motgångar har<br />
genom decennierna kommit och gått,<br />
men några företag har bestått – däribland<br />
Volvo Personvagnar, som idag är Göteborgs<br />
största enskilda arbetsgivare. Tusentals är<br />
de göteborgare som under någon period<br />
av sitt liv arbetat på Torslandafabriken på<br />
Hisingen, vid bandet eller på kontoret.<br />
Konjunkturen har givetvis påverkat även<br />
Volvo Personvagnar. Under högkonjunktur<br />
har det ibland varit så svårt att få tag<br />
på arbetskraft att man inte fått igång<br />
produktionen på morgonen, ibland har det<br />
istället varit anställningsstopp.<br />
4:e plats i Företagsbarometern<br />
Stå på bandet i all ära – för studenter på<br />
Chalmers är det kanske i regel andra jobb<br />
som hägrar. Hur som helst så är Volvo<br />
Personvagnar en populär eventuell framtida<br />
arbetsgivare bland Sveriges teknologer,<br />
enligt Företagsbarometern 2006.<br />
Företagsbarometern är en attitydundersökning<br />
som genomförs varje år bland<br />
svenska studenter. Där placerar sig Volvo<br />
Personvagnar i år på en 4:e plats på listan<br />
över idealarbetsgivare hos teknologerna,<br />
efter Sony Ericsson, Ericsson och ABB,<br />
tillsammans i toppen med andra stora<br />
svenska industriföretag. Den mest populära<br />
branschen överlag är bilindustrin.<br />
Enligt Linda Andersson, studentrelationsansvarig<br />
på Volvo Personvagnar i<br />
Göteborg, beror företagets framgång hos<br />
studenterna på att Volvo Personvagnar är<br />
ett framgångsrikt företag som erbjuder<br />
internationella karriärmöjligheter och<br />
kompetensutveckling.<br />
Det bästa sättet att få sitt drömjobb på<br />
Hisingen är enligt Linda att skapa kontakter<br />
på företaget, till exempel genom exjobb<br />
eller praktik, och att aktivt söka jobb på<br />
företagets hemsida. Där lägger man ut<br />
de flesta lediga jobb där man rekryterar<br />
externt, det vill säga utanför företaget.<br />
Exjobb<br />
Det genomförs cirka 50 examensarbeten<br />
på Volvo Personvagnar varje år, främst på<br />
produktutvecklingsenheten.<br />
– Att ha en student som gör sitt<br />
examensarbete hos oss är värdefullt<br />
för både studenten och för företaget.<br />
Studenter får en utmärkt möjlighet att<br />
skaffa sig erfarenhet. Samtidigt är<br />
det oerhört värdefullt<br />
för Volvo Personvagnar<br />
att dra erfarenhet av<br />
studenternas synvinklar.<br />
Ett examensarbete bidrar<br />
ofta till att utveckla<br />
organisationen genom<br />
att gamla traditio<strong>ner</strong><br />
ifrågasätts.<br />
Enligt Linda är det svårt<br />
att säga hur många<br />
som anställs direkt<br />
från Chalmers, men det är många som<br />
arbetar på Volvo Personvagnar som har en<br />
bakgrund från Chalmers. Det är främst<br />
civilingenjörer man eftersöker, men vilket<br />
program man kommer från är av mindre<br />
betydelse. För företaget är det mångfalden<br />
som är viktig;<br />
– VCC ska vara ett självklart val för alla när<br />
man ska söka jobb, praktik eller ex-jobb.<br />
Och varje äkta göteborgs-chalmerist<br />
med lite stolthet över sitt ursprung<br />
måste ju, åtminstonde någon<br />
gång under sitt liv och sin<br />
yrkeskarriär, prova på att<br />
jobba volvo.
24<br />
tema<br />
jobba Volvo<br />
Text & illustration: Elias Svensson<br />
Volvo Personvagnar är göteborgskt, så göteborgskt att det faktiskt<br />
startades inom SKF. Och allt från Göteborg är ju lyckat, bilar såväl som<br />
Chalmersingenjörer. Dessa två göteborgsprodukter passar för tillfället<br />
ovanligt bra ihop.<br />
Volvo Personvagnar i Göteborg<br />
Göteborg har ett historiskt arv som industristad.<br />
Framgångar och motgångar har<br />
genom decennierna kommit och gått,<br />
men några företag har bestått – däribland<br />
Volvo Personvagnar, som idag är Göteborgs<br />
största enskilda arbetsgivare. Tusentals är<br />
de göteborgare som under någon period<br />
av sitt liv arbetat på Torslandafabriken på<br />
Hisingen, vid bandet eller på kontoret.<br />
Konjunkturen har givetvis påverkat även<br />
Volvo Personvagnar. Under högkonjunktur<br />
har det ibland varit så svårt att få tag<br />
på arbetskraft att man inte fått igång<br />
produktionen på morgonen, ibland har det<br />
istället varit anställningsstopp.<br />
4:e plats i Företagsbarometern<br />
Stå på bandet i all ära – för studenter på<br />
Chalmers är det kanske i regel andra jobb<br />
som hägrar. Hur som helst så är Volvo<br />
Personvagnar en populär eventuell framtida<br />
arbetsgivare bland Sveriges teknologer,<br />
enligt Företagsbarometern 2006.<br />
Företagsbarometern är en attitydundersökning<br />
som genomförs varje år bland<br />
svenska studenter. Där placerar sig Volvo<br />
Personvagnar i år på en 4:e plats på listan<br />
över idealarbetsgivare hos teknologerna,<br />
efter Sony Ericsson, Ericsson och ABB,<br />
tillsammans i toppen med andra stora<br />
svenska industriföretag. Den mest populära<br />
branschen överlag är bilindustrin.<br />
Enligt Linda Andersson, studentrelationsansvarig<br />
på Volvo Personvagnar i<br />
Göteborg, beror företagets framgång hos<br />
studenterna på att Volvo Personvagnar är<br />
ett framgångsrikt företag som erbjuder<br />
internationella karriärmöjligheter och<br />
kompetensutveckling.<br />
Det bästa sättet att få sitt drömjobb på<br />
Hisingen är enligt Linda att skapa kontakter<br />
på företaget, till exempel genom exjobb<br />
eller praktik, och att aktivt söka jobb på<br />
företagets hemsida. Där lägger man ut<br />
de flesta lediga jobb där man rekryterar<br />
externt, det vill säga utanför företaget.<br />
Exjobb<br />
Det genomförs cirka 50 examensarbeten<br />
på Volvo Personvagnar varje år, främst på<br />
produktutvecklingsenheten.<br />
– Att ha en student som gör sitt<br />
examensarbete hos oss är värdefullt<br />
för både studenten och för företaget.<br />
Studenter får en utmärkt möjlighet att<br />
skaffa sig erfarenhet. Samtidigt är<br />
det oerhört värdefullt<br />
för Volvo Personvagnar<br />
att dra erfarenhet av<br />
studenternas synvinklar.<br />
Ett examensarbete bidrar<br />
ofta till att utveckla<br />
organisationen genom<br />
att gamla traditio<strong>ner</strong><br />
ifrågasätts.<br />
Enligt Linda är det svårt<br />
att säga hur många<br />
som anställs direkt<br />
från Chalmers, men det är många som<br />
arbetar på Volvo Personvagnar som har en<br />
bakgrund från Chalmers. Det är främst<br />
civilingenjörer man eftersöker, men vilket<br />
program man kommer från är av mindre<br />
betydelse. För företaget är det mångfalden<br />
som är viktig;<br />
– VCC ska vara ett självklart val för alla när<br />
man ska söka jobb, praktik eller ex-jobb.<br />
Och varje äkta göteborgs-chalmerist<br />
med lite stolthet över sitt ursprung<br />
måste ju, åtminstonde någon<br />
gång under sitt liv och sin<br />
yrkeskarriär, prova på att<br />
jobba volvo.
26<br />
kårhusspel<br />
Text: Klara Insulander Björk Illustration: Karin Blindh P<br />
Välkommen till Kårhusspelet! Du kan spela ensam, men det är oftast roligare tillsammans<br />
med minst en annan person. Spelets idé är enkel: börja vid ingången, slå en tärning och<br />
gå så många rosa prickar framåt eller bakåt som tärningen visar. Framåt kan uppfattas som<br />
samma håll som man läser, men det är fritt att tolka som man vill. Hoppa mellan kolum<strong>ner</strong><br />
får du bara göra om du deklamerar en dikt. Vid varje prick kan du få ett antal fitnesspoäng,<br />
softarpoäng, frossarpoäng, duktighetspoäng, kulturpoäng eller partypoäng. Först att betala<br />
sin kåravgift och samla tio poäng av varje sort vin<strong>ner</strong>.<br />
Lycka till!<br />
ingången<br />
Är du nyantagen så ska det inte vara något problem, då har du<br />
säkert tillgång med ditt kort, och det är bara att gå in. Men alla<br />
gamla har inte fått tillgång än. Är du gamling så kasta en tärning,<br />
slår du en sexa så får du svära lite och försöka igen när det blir din<br />
tur nästa gång.<br />
poolen<br />
Poolen är öppen 7:00 till 23:15. Du simmar 50 längder men får ändå<br />
bara två fitnesspoäng, eftersom den bara är tio meter lång.<br />
bastun<br />
Bastun är öppen 7:00 till 23:15. Tar du dig dessutom ett dopp i<br />
poolen så får du fyra softarpoäng, annars bara två. Här finns också<br />
duschar och omklädningsrum, som du kanske vill använda om du<br />
just har använt motionshallen för ett träningspass.<br />
motionshallen<br />
Motionshallen är öppen 7:00 till 23:15, men du måste boka en tid<br />
genom att skriva upp dig på listan utanför. Har du redan bokat en<br />
tid kan du gå in och skaffa dig fyra fitnesspoäng, annars får du boka<br />
en tid och komma tillbaka senare. Efter avslutad träning bör du<br />
dessutom gå till bastun för att duscha och byta om, annars får du<br />
minus ett softarpoäng för att du luktar svett.<br />
spinningscykeln<br />
Dessa står till allas förfogande och behöver inte bokas. Stå över ett<br />
kast medan du cyklar eller går på stället. Inkassera fem fitnesspoäng.<br />
Efter nyttjande kan det vara lämpligt att uppsöka bastun för att<br />
duscha och byta om, annars får du minus ett softarpoäng för att<br />
du luktar svett.<br />
bankomaten<br />
Här kan du naturligtvis ta ut så mycket pengar som du har<br />
på ditt konto, men för att göra spelet mera komplicerat så<br />
har sedeluppräknaren hängt sig och kan bara spotta ut en<br />
femhundrakronorssedel åt gången.<br />
quickomaten<br />
Här kan du köpa saker som till exempel bussbiljetter eller ladda<br />
kontantkortet i din mobiltelefon. Men det tar lite tid, stå över ett<br />
kast.<br />
cremona<br />
Här kan du köpa kursböcker, kollegieblock, pennor och mycket mer.<br />
Ett duktighetspoäng per hundralapp du spenderar. Köper du en<br />
Chalmersmössa för 450 kronor får du dessutom ett kulturpoäng.<br />
vörtpannan<br />
Här kan du antingen köpa en biljett till PU-bion för 40 kronor,<br />
vilket ger dig tre kulturpoäng (om du går till RunAn och ser filmen<br />
sen förstås!), eller en biljett till nästa FestU-kalas, vilket ger tre<br />
partypoäng.
tvättstugan<br />
Här finns tvättmaski<strong>ner</strong>, torktumlare och torkskåp som du kan<br />
använda dygnet runt utan att boka tid. Ett duktighetspoäng får du<br />
också!<br />
föreningstorget<br />
Är du med i någon förening eller ett rockband så har du nyckel.<br />
Då kan du komma in här och softa dig till ett softarpoäng, när som<br />
helst på dygnet. Annars kan du stå kvar här och knacka tills det<br />
kommer någon som har nyckel och släpper in dig. Har du bokat<br />
tid i replokalen så kommer någon från CROC och släpper in dig<br />
direkt.<br />
replokalen<br />
Här får du repa om du har startat ett band. För att starta ett band<br />
måste man rimligtvis stå minst tre perso<strong>ner</strong> på samma ruta och<br />
göra en överenskommelse, samt gemensamt betala avgiften på 1500<br />
kronor per termin. Två kulturpoäng, tre om du kan spela något<br />
rockigt instrument.<br />
fotolabbet<br />
Är det första gången du kommer hit så får du gå en mörkrumskurs<br />
för 150 kr, och betala en liten terminsavgift på 100 kronor för att få<br />
använda mörkrummet i fortsättningen. Har du redan gjort det så är<br />
det bara att gå in och inkassera två kulturpoäng.<br />
microvågsugnarna<br />
Har du med dig en matlåda, så kan du värma den här. Inkassera ett<br />
frossarpoäng om den är liten och två om den är stor.<br />
kårexpeditionen<br />
Kårexpeditionens öppettider är 09.45-11.00 och 11.45-14.00. Här<br />
kan du betala din kåravgift, vilket är obligatoriskt och dessutom<br />
ger fem duktighetspoäng. Det kostar lite olika beroende på vilken<br />
sektion du är med i, avgiften till kåren i sig är 200 kronor. 20 kronor<br />
tillkommer för GFS och SFS (Göteborgs respektive Sveriges<br />
Förenade Studentkårer) och 80 kronor i inskrivningsavgift, om<br />
du inte varit medlem i kåren innan. Dessutom kan du här skaffa<br />
nyckel till pianorummet mot en deposition på 300 kr, eller boka<br />
tid i konferensrummen Alf Åkerman och Vera Sandberg (om du är<br />
med i någon förening eller kommitté).<br />
biljettbåset<br />
Här kan du köpa biljetter till Bob- och Veraspexen, om det är säsong.<br />
Köper du biljett till Veraspexet (100 kronor om du är student) kan<br />
du få tre kulturpoäng om du går och ser föreställningen i RunAn<br />
sedan. Köper du biljett till Bobspexet så får du tre kulturpoäng<br />
om du traskar <strong>ner</strong> till Stenhammarsalen efter att du spelat färdigt.<br />
konferensrummet alf åkerman<br />
Är du med i någon förening eller kommitté och har bokat tid<br />
på kårexeditionen så kan du gå in och konferera. Ett poäng per<br />
konferensdeltagare, vilken sort beror på vad ni konfererar om.<br />
hyllan<br />
Öppettiderna är 11:00 till 13:30 måndag till fredag. Här serveras lite<br />
finare mat, en trerätters får du nog betala en 200 kronor för. Men<br />
det ger dig så mycket som sex frossarpoäng!<br />
john L’s pub<br />
Puben har öppet 11.30 till 13.00 måndag till fredag. Här serveras god<br />
och närande mat för cirka 50 kronor (tre frossarpoäng), samt även öl<br />
och cider för cirka 30 kronor (två softarpoäng, om det inte är fredag<br />
eller lördag, då får du två partypoäng istället).<br />
r. f. bergs byssja<br />
Bysjan har öppet 07.45 till 16.00 måndag till fredag. Här kan du<br />
köpa frukost, en liten fika eller en baguette som ger två frossapoäng<br />
för 25 kronor. På JIT Exwpress, som har öppet 11.30 till 13.00<br />
kan man även köpa en take-away låda med lagad lunchmat. Tre<br />
frossarpoäng för 35 kronor.<br />
kårrestaurangen<br />
Den är öppen 11:00 till 13:30 måndag till fredag. Maten kostar<br />
ungefär 60 kronor, men mycket mat blir det, så du får tre<br />
frossarpoäng!<br />
<br />
27
28<br />
klipp ut och vik efter linjen klipp ut och vik efter linjen klipp ut och vik efter linjen<br />
klipp ut och vik efter linjen<br />
kyrkan<br />
Här kan sitta och plugga, vilket ger ett duktighetspoäng, eller så kan<br />
du spela något av spelen som finns här, om du har en kompis som<br />
också är i kyrkan. I så fall får du två softarpoäng istället.<br />
biljardborden<br />
Ett biljardparti kräver att du står över ett kast, men ger två<br />
softarpoäng och ett fitnesspoäng!<br />
prästen<br />
Om man går till honom eller kuratorn är lite av en smakfråga, men<br />
samma spelregler gäller.<br />
kuratorn<br />
Kän<strong>ner</strong> du att du behöver prata om något så kan du stå över ett kast<br />
och göra det. Sedan kommer allt att gå mycket lättare, så du får ett<br />
poäng till av varje sort.<br />
bridgerummet<br />
Här är det bara att sätta sig och chilla. Ett softarpoäng!<br />
gasquen<br />
Här ordnar sexmästerierna Gasque nästan varje lördag under<br />
läsperioderna. Inträdet brukar vara ungefär 30 kronor, så det säger<br />
vi att det är idag, men för det får du fyra partypoäng också.<br />
pianorummet<br />
Här kan du använda pianot, under förutsättning att du har en<br />
nyckel (hämtas på kårexpeditionen) och att du har bokat tid. Har<br />
du inte bokat förut, sa kan du göra det nu och komma tillbaka<br />
senare. 8:00 till midnatt går det att boka. Två kulturpoäng, tre om<br />
du faktiskt kan spela piano.<br />
grupprummen<br />
Dessa kan bokas 8:00 till midnatt. Om du har gjort det så kan<br />
du gå in här och stå över ett kast medan du pluggar dig till tre<br />
duktighetspoäng. Annars får du helt enkelt boka en tid och komma<br />
tillbaka senare.<br />
scaniasalen<br />
Här finns en jättestor golvyta som kan bokas av kommittéer och<br />
föreningar, och ett piano finns där också. Kommer du dit på någon<br />
av sångkörens repetitio<strong>ner</strong> så får du tre kulturpoäng, annars kan du<br />
ju alltid dansa lite jazzbalett, tre fitnesspoäng.<br />
runan<br />
Har du köpt biljett till PU-bion eller Veraspexet så är det här som<br />
föreställningarna äger rum. Varsågod, stig in och inkassera dina<br />
tre kulturpoäng. Har du inte någon biljett så finns det säkert något<br />
intressant föredrag att lyssna på. Ett duktighetspoäng.<br />
vera sandberg<br />
Här gäller samma regler som för Alf Åkerman.
30<br />
vad är det<br />
jag äter?<br />
Text: Wilhelm Tunemyr Illustration: Sophie Thornander
Äta bör man, annars dör man som bekant.<br />
Men att laga mat kräver både tid och<br />
kompetens, om än i begränsade mängder.<br />
Många väljer därför att lösa matbehovet<br />
mitt på dagen med mat från något av alla<br />
de snabbmatsställen som omger Chalmers<br />
campusområden. Men i takt med att plånboken<br />
tar stryk brukar också en smygande<br />
oro infinna sig: vad är det jag äter? Hur<br />
(o)nyttigt är det här?<br />
<strong>Tofsen</strong> har pratat med Ewa Silander, dietist<br />
på Sahlgrenska sjukhuset. Ewa bekräftade att<br />
mycket av den traditionella lunchmaten inte<br />
direkt är någon hälsokost, men vi fick också<br />
ett antal tips om hur man ganska enkelt kan<br />
förbättra sin mat. Det mest uppmuntrande<br />
beskedet vi fick var att man inte måste vara<br />
perfekt; även små förbättringar i kostvanorna<br />
ger positiva effekter. Skönt att veta för de<br />
karaktärssvaga bland oss...<br />
Något Ewa ofta återkom till är att äta efter<br />
tallriksmodellen, att dela upp portionen mellan<br />
kött, fisk, grönsaker, frukt och kolhydrater.<br />
Det gäller dock att grönsakerna är vad<br />
Ewa kallade för substansgrönsaker – om de<br />
mestadels består av vatten (som gurka och<br />
tomat) ger de inte särskilt mycket. Här tillägger<br />
Ewa att man bör äta ett halvt kilo frukt<br />
och grönsaker om dagen (frysta grönsaker är<br />
okej), vilket är svårt om man inte äter några<br />
till lunch.<br />
Så hur klarar man sig då på våra vanligaste<br />
lunchalternativ? Pizza förlorade poäng på<br />
avsaknad av fibrer, avsaknad av grönsaker och<br />
för många kalorier – framförallt de varianter<br />
som har mycket ost på sig. Bättre då att äta<br />
en halv pizza och en rejäl portion grönsaker.<br />
Kebab får ungefär samma kritik som pizzan.<br />
Köttet är OK, men brödet saknar som<br />
oftast fibrer, för mycket dressing ger onödiga<br />
kalorier och det är ofta för lite grönsaker.<br />
Att byta brödet mot pommes frites gör inte<br />
mycket skillnad då detta ger mestadels fett<br />
och inga fibrer.<br />
Hamburgare är enligt Ewa bra i sig, men<br />
skulle behöva grövre bröd och mer grönsaker.<br />
Att byta läsken mot vatten hjälper – och igen<br />
varnar hon för pommes frites. Ett problem<br />
med många snabbmatsställens hamburgare<br />
är att de steks i för mycket fett, något de delar<br />
med många lunchalternativ.<br />
Sushi får oväntat bra omdöme; fettsnålt och<br />
balanserat. Bristen på grönsaker får man<br />
avhjälpa själv, med en frukt eller så. Över<br />
läs mer<br />
Vill du veta mer om sunda<br />
matvanor, gå in på:<br />
• www.slv.se (Livsmedelsverket)<br />
• www.livsstilivast.se (Livsstil i väst,<br />
ett projekt om folkhälsa)<br />
huvud taget verkar asiatisk snabbmat bättre<br />
än traditionell västerländsk. Både thailändsk<br />
och kinesisk mat är helt okej som lunchalternativ<br />
enligt Ewa, det är bra med grönsaker<br />
och lagom portio<strong>ner</strong>.<br />
Väljer man istället att köpa färdig lunchmat<br />
i mataffärer finns ofta ganska vettiga<br />
alternativ, med bra märkning. Nyckelhålsmärkningen<br />
har enligt Ewa fått nya, skärpta<br />
regler, som bättre speglar alla olika krav man<br />
bör ställa på en maträtt.<br />
Så det finns hopp om att överleva tiden<br />
på Chalmers, även om det kräver en del<br />
ansträngning. Om man tänker efter lite<br />
innan man beställer kan man klara sig igenom<br />
även klassiskt onyttiga ställen. Vem<br />
vet, kanske hittar man nya favoriter när man<br />
undantryckt instinkten att be om extra ost,<br />
extra dressing och extra stor cola? Och skulle<br />
man inte göra det får man trösta sig med att<br />
det aldrig är för sent att börja (om) med en<br />
sundare livsstil!<br />
31
Coming up?<br />
As a student you probably have a lot of<br />
expectations on your future work.<br />
Most likely you want a job that challenges<br />
you, li s you up and develops your personal<br />
skills. A job where you will work in a team<br />
together with experienced and competent<br />
colleagues, perhaps in an international setting<br />
with lots of contacts with the outside<br />
world.<br />
If this is what you are looking for, maybe<br />
SCA can take you up to the level you are<br />
aiming for. Check career opportunities on<br />
www.sca.com.<br />
SCA SCA is is an an international international paper paper company company that that produces produces absorbent absorbent hygiene hygiene products, products, packaging solutions and publication publication<br />
papers. papers. Based Based on customer on customer needs, need, new new products products are are developed developed for consumers, for consumers, institutions, institutions, industry industry and and the the retail retail trade.<br />
trade. Net sales amount to approximately SEK 85 billion (EUR 9.4 billion) annually. At the beginning of 2004, SCA<br />
had about 46,000 employees in some 40 countries.
studenternas eget<br />
konsultföretag<br />
Illustration: Sophie Thornander Foto: Erik Holm<br />
Sommaren innebär sommarjobb för många och har man haft tur har<br />
sommarjobbet inneburit en chans att använda det man lärt sig under<br />
terminen. Några som verkligen haft sommarjobb där de fått använda<br />
sina Chalmerskunskaper och fått erfarenhet inför de fortsatta studierna<br />
och arbetslivet är de 15 studenter som arbetat i olika projekt för<br />
Chalmers Teknologkonsulter AB under sommaren.<br />
Chalmers Teknologkonsulter är kårens eget konsultföretag som drivs<br />
helt av studenter på Chalmers och utför tekniska konsultuppdrag åt<br />
intressanta företag. Företagets målsättning är att erbjuda givande praktik<br />
till så många Chalmerister som möjligt, samtidigt som företagen<br />
erbjuds möjlighet att komma i kontakt med engagerade studenter från<br />
Chalmers.<br />
– Det är otroligt lärorikt att vara med i hela processen från första möte<br />
hos en kund, skriva offert och göra en projektplan till att sedan genomföra<br />
och leverera en slutprodukt, tycker Per Hessel som varit anställd i<br />
CTK sedan början på året.<br />
Exempel på olika projekt som hittills genomförts är materialval<br />
och analys för utvecklingen av ett nytt kassaskåp, kartläggning och<br />
beräkningar inom LED-teknik och framtagning av ny design för<br />
industriverktyg.<br />
– Det finns verkligen möjlighet för alla på Chalmers att få komma ut<br />
och göra uppdrag inom det område man vill arbeta med i framtiden.<br />
Vi märker att företagen behöver hjälp med allt från programmering<br />
och produktionsutveckling till beräkningar och analyser gjorda i labo-<br />
ratorier säger Richard Carlsson som varit med sedan början av 2005<br />
och sitter som VD för företaget.<br />
Under våren har ett 30-tal studenter fått chansen att utvecklas i CTK.<br />
Nu lämnar många företaget, och en stor rekryteringskampanj förbereds<br />
inför terminsstarten. – Om du är intresserad av att knyta kontakter<br />
i näringslivet, vara med och driva företag, få intressant praktik med<br />
anknytning till din utbildning samt umgås med andra studenter över<br />
sektionsgränserna så är CTK det rätta för dig. Vi söker studenter från<br />
alla utbildningar och främst från årskurs 2 och 3. Om du är intresserad<br />
och vill veta mer, missa inte infomötet, onsdag i läsvecka två, påpekar<br />
företagets tillträdande VD Anders Fogelberg.<br />
faktaruta<br />
Chalmers Teknologkonsulter AB<br />
Grundades: Juni 2004<br />
Antal medarbetare: 20<br />
Antal projekt hittills 2006: 17<br />
Hemsida: www.ctk.se<br />
Ägare: 50% av aktierna ägs av AB Chalmers<br />
Studentkårs Företagsgrupp och 50% av HandelsConsulting<br />
AB som i sin tur ägs helt<br />
utav Handelshögskolans Studentkår.<br />
33
34<br />
inne-mat<br />
Recept: Görel Wranne<br />
Illustration: Sophie<br />
Thornander och Karin<br />
Blindh Pedersen<br />
Att laga mat som student<br />
är varken lätt eller särskilt inspirerande.<br />
Det ska helst gå fort, vara<br />
billigt, innehålla ingredienser som man "ändå har hemma" och gå att laga med minimal diskmängd som följd.<br />
Det är lätt att fastna i pasta-med-köttbullar-, pasta-med-korv- eller pasta-med-ketchup-träsket. En variation på<br />
pasta-temat är att göra en pastasallad. Marginellt mycket mer jobb än övriga pastarätter, billigt, lätt att variera<br />
och bra som matlåda eftersom den kan ätas såväl ljummen som kall (man slipper med andra ord stå i microkön).<br />
Dess enda nackdelar är att den innehåller grönsaker som ju inte håller i en evighet och som kanske inte<br />
mår så bra av att frysas in... Å andra sidan är ju grönsaker nyttigt.<br />
pastasallad grundrecept ca 3 portio<strong>ner</strong><br />
350g valfri pasta<br />
1/2 salladshuvud<br />
1 kycklingfilé (kan vara fryst)<br />
1-2 msk smör/ margarin/olja<br />
1/2 gurka/succhini<br />
2 tomater<br />
1/2 paprika<br />
1 liten burk majs<br />
Salt och peppar<br />
1. Stek kycklingen, antingen hela i ugnen eller i strimlor i stekpannan. I ugn: Lägg filén i en ugnsfast form, smält<br />
smöret och häll det eller oljan över kycklingen. Salta och peppra. 225 grader ca 20 minuter.<br />
2. Koka pastan.<br />
3. Strimla grönsakerna. Det gör absolut ingenting om man väntar med detta tills pastan och kycklingen är klara, de<br />
mår bara bra av att få svalna något.<br />
4. Blanda eventuell dressing (se nedan).<br />
5. Häll av pastan. Om man använder sig av en olje-vinägerbaserad dressing kan man hälla dressingen direkt på den<br />
nykokta pastan innan man blandar i resten. Då drar pastan åt sig smaken bättre.<br />
6. Blanda alltihopa i en skål.(Strimla kycklingen först, om den stekts hel i ugnen)
dressing grundrecept ca 1,5 dl<br />
1/2 dl (balsam)-vinäger<br />
1 dl olja<br />
Senap<br />
(Salt och peppar)<br />
Blanda olja med vinäger. Jag gillar olivolja-balsamvinäger, men det är ju en smaksak. Blanda i lite (börja med en<br />
knapp matsked) senap samt salt och peppar om det behövs. Smaka av ofta så att du får en dressing som du gillar! Den<br />
här dressingen kan sparas länge (tills den inte smakar bra längre...) i kylen.<br />
Jag har använt ganska mycket sallad och pasta och relativt lite kyckling i det här receptet, för att göra maten lite billigare.<br />
Om man vill kan man öka kycklingmängden och lägga till tärnad ost eller kokt ägg för att göra salladen ännu<br />
"matigare"<br />
Detta recept går att variera nästan hur mycket som helst. Det enda som verkligen behövs är pasta och salladshuvud<br />
(det går nog att skippa salladen också om man vill). I övrigt ska du naturligtvis ta de ingredienser som du har hemma<br />
och tycker om. Prova att byta ut kycklingen mot kryddig korv, tornfisk, kassler, fetaost, bacon eller fisk (tex lax).<br />
Variera även grönsakerna. Till exempel: Morötter (stavar som kokas någon minut i pastavattnet), ärtor, bönor, andra<br />
salladstyper, spenat, Äpple champinjo<strong>ner</strong> och lök (purjolök, rödlök, salladslök, gul lök), oliver.<br />
Dressing går naturligtvis att göra på många sätt. Gräddfil eller Crème Fraiche fungerar bra som grund. Krydda med<br />
sådant som du gillar, var inte rädd att prova dig fram. Man kan naturligtvis också använda färdiga dressingar.<br />
Lycka till i köket!<br />
ute-mat ma maa<br />
la sombrita, linnégatan<br />
Sugen på tapas och öl? För 25 kr har La Sombrita god mat och mycket att välja på. Den<br />
uppsluppna stämningen kan ha berott på fotbolls-VM men restaurangen ligger ändå mysigt i<br />
Linnégatans restaurangstråk. Däremot kändes personalen inte riktigt lika välkomnande utan<br />
gav nästan intrycket att gästerna var till besvär.<br />
La Sombrita har After Work fredagar klockan 16-18 hela hösten och vintern.<br />
ish, viktoriagatan<br />
För 19 kr får du helt okej mat i något tråkig omgivning. Däremot bra tider, after work gäller<br />
fram till klockan nio på kvällarna. Restaurangen håller i skrivande stund på att byta ägare<br />
och vi väntar med spänning på att se om den nya ledningen behåller, utökar eller<br />
förändrar after worken.<br />
35
36<br />
tofsen noterar<br />
chalmers fyra i<br />
kappsegling<br />
I supersnabba katamara<strong>ner</strong> – Hobie Tiger – gjorde studenter från sju olika universitet upp<br />
om titeln i Eurocard University Challenge. Besättningar från Handelshögskolan i Göteborg,<br />
Chalmers, Lunds Universitet, KTH, Handelshögskolan i Stockholm, Uppsala Universitet och<br />
Stockholms Universitet anmälde sig till årets tävling.<br />
– Upp på ett skrov och dra iväg i 25 knop. Två killar eller tjejer hängandes i trapets och mängder av spänning<br />
och skoj. Det är vad Eurocard University Challenge handlar om, säger Pia L’Obry, en av Sveriges mest<br />
framgångsrika kvinnliga havskappseglare, äventyrare och katamaranseglare.<br />
Chalmers färger försvarades av Martin Holmberg och Roger Jönsson, båda aktiva inom Skeppssektionens<br />
Segelsällskap. Laget slutade på fjärde plats, medan vinsten togs hem av Handelshögskolan i Stockholm.<br />
Foto: HobieCat.nu<br />
chalmerister möts på nätet<br />
Innovationsprojektet MindValue, startat på Chalmers School of Entrepreneurship (före detta Entreprenörskolan), har under sommaren<br />
skapat en community avsedd för chalmerister och alum<strong>ner</strong>. Tyngdpunkten ligger på skapande och upprätthållande av kontakter, samtidigt<br />
som nya tjänster är under utveckling.<br />
Lansering är pla<strong>ner</strong>ad till september. Förregistrering kan ske på www.chalmeristen.se<br />
tofsen söker – vad söker du?<br />
Söker du efter en meningsfull fritid? Söker du efter gemenskap och kompisar? Söker du efter utmaningar?<br />
Sanningen?<br />
Oavsett vad du söker så söker <strong>Tofsen</strong> dig! Vi söker dig som vill gräva efter sanningen, utforska dolda samband<br />
och sprida ljus i mörkret. Vi söker dig som vill arbeta med bilder och illustratio<strong>ner</strong> för att bevara <strong>Tofsen</strong>s<br />
status som en av Sveriges snyggaste kårtidningar. Vi söker dig som brin<strong>ner</strong> för texten, för ordens möjligheter<br />
och skönhet. Och sist men inte minst söker vi dig som vill hjälpa oss se till att <strong>Tofsen</strong> når ut till hela vår<br />
läsekrets.<br />
Skribent, illustratör, fotograf eller logistikansvarig – <strong>Tofsen</strong> har alltid plats för fler människor. Vill du<br />
veta mer om någon av uppgifterna, kontakta oss!
Nytt träningskort för<br />
dig som studerar<br />
Du har tillgång till aerobic, gym, jympa, skivstång och<br />
spinning på samtliga anläggningar, vardagar fram till<br />
kl. 15.30, efter kl. 19.15 samt lördag och söndag.<br />
Halvår 1900:-<br />
År 2600:-<br />
Autogiro 225:-/mån. (löpande minst 12 månader)<br />
Kortet säljs mot uppvisande av giltigt studentleg.<br />
Askim - Eriksberg - Johanneberg<br />
Majorna - Turion - Västra Hamngatan<br />
friskissvettis.se/gbg<br />
Foto: Anna Hult<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
nästa nummer<br />
ute den 16 oktober<br />
tema: internationellt<br />
vill Du bidra med en artikel? deadline 18/9
38<br />
Internationella Chalmers<br />
Göteborg är, och har alltid varit, en stad med stark<br />
koppling också till världen utanför Sverige. Och Chalmers<br />
tekniska högskola har en lång tradition av internationalisering,<br />
både på hemmaplan och genom starka<br />
internationella samarbeten. Ett av de senaste exemplen<br />
är samarbetet med KTH och Fudan University kring<br />
utbildning i Shanghai, som ni otvivelaktigt kommer att<br />
få veta mera om under året. Ett annat är att professor<br />
John Holmberg nyligen blivit utsedd till Sveriges första<br />
UNESCO-professor i lärande för hållbar utveckling. Vi<br />
behöver lära av världen, men har också mycket att bidra<br />
med på den internationella arenan.<br />
Under året har Chalmers och Chalmers studentkår fått<br />
försvara den tradition av internationalisering som kännetecknat<br />
Göteborg och Chalmers. Vi har tillsammans<br />
framgångsrikt drivit frågan om att också civilingenjörs-<br />
och arkitektutbildningarna i Sverige behöver kopplas<br />
till den pågående stora omdaningen av europeiskt<br />
utbildningsväsende, Bologna-processen. Det politiska<br />
beslut som blev resultatet av våra ansträngningar kommer<br />
att ge oss möjligheten att erbjuda utbildningar med<br />
en tydligt internationell profil. Att reglerna möjliggör<br />
detta är emellertid inte detsamma som att det blir så.<br />
Nu återstår det stora arbetet för våra lärare och forskare<br />
att fylla detta ramverk med en utbildning som skall ha<br />
stor lyskraft i Sverige och internationellt.<br />
Under sommaren har jag haft tillfälle att lära mer om<br />
hur civilingenjörsutbildningarna utvecklas i andra delar<br />
av Europa. Holland är ett land med vissa likheter med<br />
Sverige, bland annat i det att holländskan är ett ganska<br />
litet språk. Precis som vi på Chalmers fattade det<br />
kontroversiella beslutet att ge alla våra masterprogram<br />
på engelska, så har man på bland annat den tekniska<br />
högskolan TU Delft beslutat att göra så. Även om det<br />
finns flera viktiga likheter mellan Chalmers och TU<br />
Delft, så finns det också viktiga skillnader i de vägval<br />
som gjorts. En sådan ligger i att TU Delft, trots fler<br />
studenter än Chalmers (ca 13 000), har valt att ha färre<br />
masterprogram (ett knappt trettiotal). Istället har varje<br />
masterprogram flera spår.<br />
Med ett större antal program, där varje spår vore ett<br />
eget program, vore det, reso<strong>ner</strong>ar man, svårt att utnyttja<br />
höga söktryck för att fylla platser. Det är inte säkert att<br />
duktiga internationella studenter, som sökt till men inte<br />
kunnat beredas plats på ett visst program till exempel<br />
inom maskinteknikområdet, har sökt till andra, mer<br />
eller mindre närliggande maskinteknik-masterprogram<br />
på TU Delft. Genom att ha gemensamma ingångar till<br />
flera spår kan söktrycket utnyttjas bättre, till glädje både<br />
för de presumtiva studenterna och för högskolan.<br />
Jag tror att vi måste fundera över denna problematik,<br />
och se om vi inte har anledning att ge<strong>ner</strong>alisera resonemanget.<br />
Det har, menar jag, bäring inte bara på frågan<br />
om antalet ingångar på masternivån, utan också på en<br />
syn<strong>ner</strong>ligen aktuell fråga om hur vi skall hantera det bitvis<br />
mycket låga, men också ojämnt fördelade söktrycket<br />
på nybörjarnivån. Vi är mycket glada över att flera av<br />
våra utbildningar har syn<strong>ner</strong>ligen högt söktryck. Den<br />
nya kombinationsutbildningen i Arkitektur och teknik<br />
har till exempel 13 förstahandssökande per plats. Men<br />
det bekymmersamt låga trycket på andra program hjälps<br />
ju inte upp av detta. Dessa frågor, som delvis kan tyckas<br />
som sifferexercis, är faktiskt tydligt kopplade till frågor<br />
om resurser och därmed till frågan om möjligheterna<br />
till god kvalitet i utbildningarna. Högskolan och studentkåren<br />
måste föra en tät dialog om detta under det<br />
kommande läsåret.<br />
Göteborg är en internationell stad, och Chalmers är<br />
en internationell högskola. Välkomna till ett nytt spännande<br />
läsår, mitt i världen.<br />
Peter Olsson<br />
Vicerektor<br />
HÖGSKOLANS SIDA<br />
Kontaktperson:<br />
Kerstin Törsäter, 031-772 25 58<br />
kerstin.torsater@chalmers.se<br />
Foto:<br />
Jan-Olof Yxell<br />
Peter Olsson, professor och<br />
vicerektor för grundutbildningen
Studenter är värda bättre<br />
www.lsgbg.se<br />
Studenter behöver bra utbildning<br />
Vi vill ha kvalité framför kvantitet i<br />
högskolan. Att öka antalet studieplatser<br />
för att dölja arbetslösheten är inte vad<br />
högskolan är till för. Antalet platser får<br />
gärna öka, men inte på bekostnad av<br />
lärartäthet, undervisningskvalitet och<br />
forskningsresultat!<br />
Arbete skall löna sig<br />
Vi vill belöna hårt arbete både inom<br />
studierna och bredvid. De som pluggar<br />
bra och fullföljer sin examen skall få examensbonus<br />
i form av nedskrivet studielån.<br />
De som jobbar bredvid studierna<br />
skall belönas och få behålla sin inkomst,<br />
inte som i dag straffas med att förlora<br />
studiebidraget. Dessutom måste studiebidraget<br />
höjas med minst 400 kr.<br />
- Jag, som nyss avslutade mina studier<br />
på jur kand programmet här i Göteborg,<br />
vet hur viktigt det är med kvalitet i<br />
utbildningen. Att förbättra studenters<br />
situation är en av de främsta frågorna jag<br />
vill arbeta med i riksdagen.<br />
Catrine Norrgård, riksdagskandidat Folkpartiet<br />
folkpartiet.se/norrgard<br />
Träning, friskvård,<br />
hälsovård, rådgivning...<br />
... med mera för dig som läser på Chalmers!<br />
Studentkårerna i Göteborg samarbetar genom organisationen<br />
Göteborgs Förenade Studentkårer, GFS. Via GFS får du tillgång till<br />
en rad verksamheter du har användning för under din studietid.<br />
Studenthälsan<br />
Till Studenthälsan kan du vända dig med frågor som rör din<br />
hälsa. Studenthälsan hjälper dig med studierelaterade<br />
psykiska och fysiska problem och arbetar även med studiemiljöfrågor<br />
och gruppverksamhet. Studenthälsan driver sin<br />
verksamhet på uppdrag av Chalmers och Göteborgs universitet.<br />
Välkommen att ringa, tel 10 69 70.<br />
www.studenthalsan.se<br />
Fysiken<br />
Fysiken är Göteborgs studenters egen<br />
motionsverksamhet. Här finns alla former<br />
av träning och friskvård såsom bollsporter,<br />
gym, aerobics, cykel, klättring,<br />
pilates, yoga, kurser, kostrådgivning, massage,<br />
sjukgymnastik, tester, med mera. Fysiken finns på<br />
Gibraltargatan 39-41 i Johanneberg och på Kaserntorget 11<br />
i (vid Kungsgatan). www.fysiken.nu<br />
Juridisk rådgivning<br />
Hos GFS Studentjurister du få svar på frågor som har med<br />
lag och rätt att göra. Studentjuristerna har tystnadsplikt<br />
och rådgivningen är gratis. Mottagning (drop-in) onsdagar<br />
kl 14-18 på GFS kansli, Kaserntorget 11, tel 10 69 87.<br />
Kamratgrupper<br />
Ett enkelt sätt att lära känna studenter från olika<br />
utbildningar är att gå med i en Kamratgrupp,<br />
ett nätverk för studenter som vill träffas och<br />
umgås över ämnesgränserna. Kamratgrupperna<br />
träffas cirka en gång i veckan och hittar på<br />
någonting tillsammans. För mer information<br />
ring Studenthälsan, tel 10 69 70.<br />
Förskolan Krokus<br />
Förskolan Krokus finns på Utlandagatan 24 och är för barn<br />
som har minst en förälder som är högskolestuderande eller<br />
forskarstuderande. För mer information ring 20 78 98.<br />
Läs mer om GFS verksamhet i<br />
Studentguiden, som finns att<br />
hämta på din studentkårsexpedition.<br />
Göteborgs Förenade Studentkårer<br />
Kaserntorget 11 A<br />
tel 10 69 80, e-post kansliet@gfs.se<br />
www.gfs.se
CHALMERS KÅRTIDNING TOFSEN<br />
POSTTIDNING B<br />
KILSGATAN 12-14 GÖTEBORG | TELEFON: 031-61 98 30 | WWW.HOLMENSHERR.SE