LIDINGÖBANAN - Lidingö stad
LIDINGÖBANAN - Lidingö stad
LIDINGÖBANAN - Lidingö stad
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kulturhistorisk byggnadsinventering<br />
WWW.AIX.SE<br />
ursprungliga stationshus och väntkurer<br />
längs lidingöbanan<br />
lidingö <strong>stad</strong><br />
AIX ARKITEKTER AB HUDIKSVALLSGATAN 8 113 30 STOCKHOLM<br />
TEL +46 8 690 29 00 FAX +46 8 690 29 29 INFO@AIX.SE<br />
lidingöbanan<br />
2011-06-08
SIDA ii
WWW.AIX.SE<br />
kulturhistorisk byggnadsinventering<br />
Ursprungliga stationshus och väntkurer längs <strong>Lidingö</strong>banan<br />
situationsplan, stockholMs lokaltraFik.<br />
obJekt<br />
<strong>Lidingö</strong>banans stationshus och<br />
väntkurer av trä.<br />
beställare:<br />
<strong>Lidingö</strong> <strong>stad</strong><br />
Miljö- och <strong>stad</strong>sbyggnadskontoret<br />
181 82 <strong>Lidingö</strong><br />
(Stockholmsvägen 50)<br />
Kontaktperson: Sofia Landberg<br />
antikvarie:<br />
AIX Arkitekter AB<br />
Hudiksvallsgatan 8<br />
113 30 Stockholm<br />
Kontaktperson: Sara Höglund<br />
Tel. 08-690 29 38<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
inventerade stationer<br />
Förbockade stationerna har<br />
inventerats.<br />
Ropsten<br />
√ Brogrenen<br />
Torsvik<br />
Herserud<br />
√ Baggeby<br />
√ Bodal<br />
Larsberg<br />
AGA<br />
√ Centralvägen<br />
√ Skärsätra<br />
Parkvägen<br />
√ Kottla<br />
Mölna<br />
√ Högberga<br />
√ Brevik<br />
√ Käppala<br />
√ Talludden<br />
Rasta<br />
√ Gåshaga<br />
Gåshaga Brygga<br />
SIDA 1
SIDA 2
WWW.AIX.SE<br />
innehållsFörteckning<br />
inledning 5<br />
saMManFattning 6<br />
lagar och bestäMMelser 6<br />
historik 7<br />
kulturhistoriskt värde 11<br />
saMManvägd bedöMning 12<br />
kategoriindelning 13<br />
stationer och hållplatser 15<br />
stationer utan äldre byggnad 21<br />
källor och litteratur 22<br />
bilaga<br />
1 byggnadsinventering<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
SIDA 3
SIDA 4
WWW.AIX.SE<br />
inledning<br />
Följande byggnadsinventering och kulturhistoriska<br />
karaktärisering har gjorts för projektet Spårväg City<br />
inför en planerad upprustning och modernisering<br />
av <strong>Lidingö</strong>banan.<br />
I denna rapport beskrivs inledningsvis vilket<br />
författningsskydd <strong>Lidingö</strong>banans byggnader har<br />
utifrån ett kulturhistoriskt perspektiv. Därefter<br />
redogörs för banans historia och kulturhistoriska<br />
värde med uppgifter om alla stationer och hållplatser<br />
som funnits samt banans tillkomst och större<br />
ombyggnader. Uppgifter om spåromläggningar,<br />
förändringar i signalsystemet och vagnparken o.s.v.<br />
har inte studerats i detta sammanhang.<br />
Själva byggnadsinventeringen berör Baggeby,<br />
Bodal, Centralvägen, Skärsätra, Kottla, Högberga,<br />
Brevik, Käppala, Talludden och Gåshaga stationer<br />
och hållplats. Det är på dessa platser som de små<br />
väntkurerna av trä från tidigt 1900-tal fortfarande<br />
finns bevarade. Eftersom Torsvik, Herserud,<br />
Larsberg, AGA, Parkvägen, Mölna och Gåshaga<br />
Brygga inte har några gamla stationshus av trä har<br />
dessa platser inte inventerats.<br />
Arbete har utförts på uppdrag av Miljö- och<br />
<strong>stad</strong>sbyggnadskontoret på <strong>Lidingö</strong> <strong>stad</strong> samt<br />
SL Fastigheter AB. Det var planarkitekt Sofia<br />
Landberg som gav uppdraget till AIX Arkitekter AB<br />
att inventera, beskriva och peka ut skyddsvärda<br />
byggnader. Arbete utfördes i april - juni 2011<br />
av byggnadsantikvarierna Sara Höglund och Jan<br />
Perotti.<br />
Stockholm 2011-06-08<br />
Sara Höglund<br />
Byggnadsantikvarie, sakkunnig kontrollant av<br />
kulturvärden<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
SIDA 5
saMManFattning<br />
Efter flera år av planering och diskussioner anlades<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan 1914-1916. Det var AGA:s<br />
dåvarande VD Gustaf Dalén som såg till att banan<br />
verkligen kom till stånd. Stationerna och hållplatserna<br />
försågs med små väntpaviljonger av trä. De<br />
var sirligt utformade i jugendstil likt samtidens<br />
villaarkitektur. Större upprustningsinsatser genomfördes<br />
på Södra <strong>Lidingö</strong>banan och stationshusen<br />
på 1920-, 1950- och 1980-talen.<br />
<strong>Lidingö</strong>banan med stationshus och väntkurer<br />
är kulturhistoriskt värdefull. Värdet kan delas<br />
upp i flera dokumentvärden som samhälls-,<br />
industri-, person- och arkitekturhistoriskt värde.<br />
<strong>Lidingö</strong>banan har även upplevelsevärden som<br />
arkitektoniska och miljöskapande värden samt ett<br />
högt symbolvärde för <strong>Lidingö</strong>.<br />
Slutsatsen av denna kulturhistoriska byggnadsinventering<br />
är att ombyggnader och omflyttningar<br />
av stationshusen och väntkurerna lett till att de<br />
idag är mer eller mindre välbevarade. Det är byggnadern<br />
i Brogrenen, Baggeby, Bodal, Högberga<br />
och Talludden som är mest värdefulla då de bäst<br />
vittnar om banans tidiga historia.<br />
lagar och bestäMMelser<br />
plan- och bygglagen<br />
Samtliga stationsbyggnader och väntkurer skyddas<br />
enligt varsamhetskravet i Plan- och bygglagen<br />
(2010:900) 8 kap. § 17. Även § 14 gäller för<br />
samtliga byggnader.<br />
PBL 8 kap. 14 §<br />
Ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och<br />
underhållas så att dess utformning och de tekniska<br />
egenskaper som avses i 4 § i huvudsak bevaras.<br />
Underhållet ska anpassas till omgivningens<br />
karaktärsdrag och byggnadsverkets värde från<br />
historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig<br />
synpunkt.<br />
PBL 8 kap. 17 §<br />
Ändring av en byggnad eller flyttning av en byggnad<br />
ska utföras varsamt så att man tar hänsyn<br />
till byggnadens karaktärsdrag och tar tillvara<br />
byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska,<br />
miljömässiga och konstnärliga värde.<br />
Flera av stationsbyggnaderna är sedan tidigare<br />
utvärderade som särskilt kulturhistoriskt värdefulla<br />
vilket innebär att de omfattas av förvanskningsförbudet<br />
i 8 kap. 13 §. Det är Brogrenens paviljong<br />
och stationshusen vid Centralvägen, Skärsätra,<br />
Kottla, Brevik och Gåshaga som inte får förvanskas.<br />
På vilket sätt respektive byggnad är utvärderad<br />
beskrivs på följande sida.<br />
SIDA 6<br />
PBL 8 kap. 13 §<br />
En byggnad som är särskilt värdefull från historisk,<br />
kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig<br />
synpunkt får inte förvanskas.<br />
Kulturmiljöprogram för <strong>Lidingö</strong> kommun<br />
I kulturmiljöprogrammet för <strong>Lidingö</strong> <strong>stad</strong><br />
från 1990 finns kulturhistoriskt värdefulla<br />
miljöer och enstaka byggnader utpekade. Av<br />
<strong>Lidingö</strong>banans stationshus är Brogrenens paviljong<br />
värderad som enstaka värdefullt kulturminne.<br />
Stationsbyggnaderna vid Centralvägen och<br />
Skärsätra (flyttad från Parkvägen) ingår i den kulturhistoriskt<br />
värdefulla helhetsmiljön Törnrosvägen<br />
– Kappsta. Vidare är stationshuset i Kottla, som<br />
ursprungligen stod längs Norra <strong>Lidingö</strong>banan,<br />
utvärderat som kulturhistoriskt värdefullt. Detta<br />
innebär att förvanskningsförbudet i 8 kap. 13 §<br />
gäller för Brogrenens paviljong och stationshusen i<br />
Kottla, Skärsätra och Centralvägen.<br />
Detaljplan<br />
För Brevik station gäller detaljplan P88 Brevik och<br />
Käppala som antogs av <strong>Lidingö</strong> kommunfullmäktige<br />
1987-12-14. Stationsbyggnaden är markerad<br />
med Q i detaljplanen vilket innebär att den är en<br />
”kulturhistoriskt värdefull byggnad” och omfattas<br />
av förvanskningsförbudet PBL 8 kap. 13 §, se text<br />
ovan.<br />
Gåshaga station är beläget inom detaljplan<br />
P84 Gåshaga och Käppala som tillhör <strong>Lidingö</strong><br />
kommunfullmäktiges beslut 1983-01-19. I<br />
detaljplanen är stationsbyggnaden markerad med<br />
Q2 vilket betyder att det är en ”kulturhistoriskt<br />
värdefull byggnad med återuppbyggnadsrätt”.<br />
Genom detaljplanen skyddas stationsbyggnaden av<br />
förvanskningsförbudet PBL 8 kap. 13 §.<br />
den ursprungliga ändstationen i skärsätra,<br />
senare kallad parkvägen år 1913.<br />
Foto ur boken södra lidingöbanan
WWW.AIX.SE<br />
historik<br />
Spårvagn 21, Södra <strong>Lidingö</strong>banan trafikerar sträckan<br />
från Ropsten till Gåshaga Brygga och tågen<br />
stannar på 14 stationer/hållplatser. Ytterliggare<br />
sex stationer har funnits, men de trafikeras inte<br />
längre. Banan har normal spårbredd och till största<br />
del är den enkelspårig. Dubbelspår finns mellan<br />
stationerna Baggeby - AGA. På övriga stationer<br />
finns mötesspår, förutom vid hållplatserna Kottla,<br />
Talludden och Gåshaga.<br />
Den Norra <strong>Lidingö</strong>banan lades ner 1971 men<br />
dess historia är nära sammanlänkad med Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan. Därför beskrivs även Norra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan översiktligt i denna historik.<br />
lidingöbanans tillkoMst<br />
Vid 1900-talets början var södra <strong>Lidingö</strong> glest<br />
befolkat. Förutom ett tjugotal gårdar fanns några<br />
enstaka fabriker, ett större motorbåtsvarv och sommarvillor<br />
på ön. Flera stora lantbruksfastigheter<br />
började efter 1906 sälja mark till olika byggbolag<br />
för att uppföra villastäder. Längs den sträcka där<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan senare kom att byggas uppstod<br />
de första villasamhällen i Herserud, Skärsätra<br />
och Brevik.<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan kom till stånd genom ett<br />
privat initiativ och den drivande kraften var Gustaf<br />
Dalén som 1909-1937 var VD för AGA. Han var<br />
civilingenjör, uppfinnare, nobelpristagare och<br />
en mycket framgångsrik företagsledare. Gustaf<br />
Dalén, som bodde i Skärsätra, var även engagerad<br />
i diverse kommunpolitiska frågor. År 1911 köpte<br />
han koncessionen för banan för 12 000 kr, d.v.s.<br />
rätten att driva spårtrafiken. År 1912 bildade han<br />
Trafikaktiebolaget Stockholm - Södra <strong>Lidingö</strong>n<br />
och överlät koncessionen till bolaget. Den 29<br />
januari 1914 öppnades den första delen av<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan från Herserud till Skärsätra<br />
(dagens Parkvägen). Sträckan mellan Herserud<br />
och Ropsten trafikerades med ångfärjor så passagerarna<br />
fick byta färdmedel.<br />
Från starten och fram till 1990-talet bedrevs<br />
trafiken av Trafikaktiebolaget Stockholm-Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>n. Banan benämndes ursprungligen<br />
SLS - Södra <strong>Lidingö</strong> Spårväg, i dagligt tal Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan. Banan byggdes på entreprenad av<br />
Skånska Cementgjuteriet.<br />
Bansträckningen mellan Parkvägen och Brevik var<br />
betydligt mer lättbyggd än den befintliga sträckan<br />
och redan 6 juli 1914 invigdes förlängningen till<br />
Brevik. De nya hållplatserna var Kottla, Mölna,<br />
Högberga och Breviks station. Då hade redanväntkurerna<br />
från Gasaccumulators och Herseruds<br />
stationer flyttats till Brevik respektive Högberga.<br />
När banan väl var invigd växte både bo<strong>stad</strong>sområden<br />
och industrier upp längs linjen. Den största<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
industrin var Svenska AB Gasaccumulator, AGA<br />
som flyttade till <strong>Lidingö</strong> 1910-1912.<br />
Gåshaga var redan från början tänkt att bli ett<br />
industriområde och 1 juni 1916 invigdes förlängningen<br />
till Gåshaga nedre vid Hustegafjärden.<br />
Gåshaga blev <strong>Lidingö</strong>s största industriområde<br />
och från 1930-talet fram till slutet av 1970-talet<br />
förekom en omfattande godstrafik med tåg hit och<br />
vidare till LIVA:s margarinfabrik.<br />
norra lidingöbanan<br />
När Södra <strong>Lidingö</strong>banan byggdes 1914 fanns<br />
redan Norra <strong>Lidingö</strong>banan som gick från Islinge<br />
färjeläge till Kyrkviken. Banorna drevs av var sitt<br />
trafikbolag och med varsin vagnpark, men i nära<br />
samarbete med varandra. Bland annat lånade man<br />
regelmässigt vagnar av varandra.<br />
Det var <strong>Lidingö</strong> Villa<strong>stad</strong>s grundare Hjalmar A<br />
Andersson (senare Arwin) som tog initiativ till<br />
att bygga Norra <strong>Lidingö</strong>banan som drevs av<br />
<strong>Lidingö</strong> Trafik AB. Trafiken mellan Islinge och<br />
Hersbyholm startade den 16 oktober 1907. Banan<br />
förlängdes redan 1909 och gick då till Kyrkviken.<br />
Banan sträckte sig från <strong>Lidingö</strong>bron, längs Norra<br />
Kungsvägen, Lejonvägen och Kyrkvägen till en<br />
vändplats vid dagens <strong>Lidingö</strong>vallen nära Kyrkviken.<br />
Mellan åren 1909 och 1914 förlängdes även<br />
banan genom att tåget gick på färja från Islinge<br />
till Ropsten för vidare färd in mot Stockholm,<br />
inledningsvis till Karlberg.<br />
Den 1 januari 1968 övertogs <strong>Lidingö</strong> Trafik AB av<br />
Trafikaktiebolaget Stockholm-Södra <strong>Lidingö</strong>n som<br />
ett steg i samordningen av länets kollektivtrafik. I<br />
praktiken innebar detta att SL tog kontrollen över<br />
trafiken. Platsbrist vid nya <strong>Lidingö</strong>brons brofäste<br />
på <strong>Lidingö</strong>sidan och ökad privatbilism ledde till att<br />
banan lades ned den 12 juni 1971. Kvarvarande<br />
fordon överfördes till Södra <strong>Lidingö</strong>banan.<br />
Fast bro över lilla värtan<br />
År 1882 hade en flottbro av trä byggts mellan<br />
Torsvik och Ropsten. Den ersattes i mars 1925 av<br />
den nuvarande fasta bron. Den nya bron byggdes<br />
på rörpålar av betong med en överbyggnad av stål.<br />
Både Södra och Norra <strong>Lidingö</strong>banan förlängdes till<br />
bron på <strong>Lidingö</strong>sidan och i Ropsten anslöts de till<br />
Stockholms spårvägsnät.<br />
På vardera sida av brofästet i Ropsten byggdes två<br />
långa grönmålade träbyggnader i klassicistisk stil<br />
för brovakterna samt lokaler för Brostyrelsen och<br />
väntrum för allmänheten. På <strong>Lidingö</strong>sidan byggdes<br />
en rund väntkur vid Brogrenens hållplats. Från början<br />
var den öppen mot Ropsten men smeknamnet<br />
Vindarnas Tempel antyder varför den byggdes igen.<br />
Det var arkitekten Ivar Tengbom som anlitades för<br />
att formge de nya träbyggnaderna.<br />
Från det gamla färjeläget i Herserud till bron<br />
SIDA 7
tågMöte vid brogrenen på den nya lidingöbron Från 1925<br />
Foto ur boken södra lidingöbanan<br />
byggdes en ny bansträckning. Sträckan Torsvik-<br />
Ropsten byggdes och ägdes av företaget Värtan-<br />
<strong>Lidingö</strong> Järnväg. Stationen i Torsvik tillkom och<br />
från stationen anlades dubbelspår ut på bron.<br />
Torsvik fick även ett litet stationshus med tidningskiosk<br />
i klassicistisk stil. Ritningarna signerades av<br />
arkitekten Erik Karlstrand. Det är numera rivet.<br />
Bron gjorde det möjligt för både Norra och<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan att köra in till Stockholms<br />
centrum och en gemensam ändstation byggdes<br />
på Humlegårdsgatan. I och med detta införlivades<br />
linjerna i Stockholm spårvägars linjenät. Efter<br />
en kortare tid knöts banorna samman med SJ:s<br />
spårsystem i Värtan vilket fick stor betydelse för<br />
godshanteringen på Södra <strong>Lidingö</strong>banan. Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan tilldelades linjenumret 21 (norra<br />
banan hade nr 20). Södra <strong>Lidingö</strong>banan har<br />
fortfarande kvar detta nummer även om den hette<br />
221 under åren omkring 1975-1990 i enlighet<br />
med numreringskonventionen (200-serien) för<br />
<strong>Lidingö</strong>s lokaltrafik.<br />
Några av stationshusen moderniserades vid mitten<br />
av 1920-talet men det är inte klarlagt exakt vilka<br />
det var.<br />
kyrkviken – huMlegården – gåshaga<br />
Efter att de så kallade Ängbyvagnarna införskaffats<br />
av båda banorna 1944 inleddes pendeltrafik, vilket<br />
innebar att tågen trafikerade sträckan Kyrkviken<br />
– Humlegården – Gåshaga och omvänt. Den<br />
offentliga invigningen var i januari 1946. Banan<br />
benämndes SSLidJ (Stockholm-Södra <strong>Lidingö</strong>ns<br />
Järnväg). Ängbyvagnarna var av samma typ som<br />
kördes på AB Stockholms Spårvägars förortsbanor.<br />
Vagnarna moderniserades kring 1990. Mellan åren<br />
1946 till 2001 trafikerades inte slutstationen i<br />
Gåshaga Nedre och tågen vände i Gåshaga Övre.<br />
SIDA 8<br />
godstraFik<br />
Till en början var godstrafiken gles på Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan men från 1930 tilltog trafiken. AGA,<br />
LIVA:s margarinfabrik i Gåshaga och Svenska Shell<br />
i Rasta stod för de flesta transporterna.<br />
År 1928 anlades ett 500 meter långt industrispår<br />
från Talluddens hållplats och norrut till Rasta. Där<br />
låg Svensk-Engelska Mineraloljebolagets, senare<br />
Svenska Shells anläggningar och oljecisterner.<br />
Numera är allt rivet och ingår som en del i<br />
bo<strong>stad</strong>sområdet Gåshaga strand. Från 1930 till<br />
våren 1978 gick dagligen lokdragna godståg och<br />
då bland annat oljetransporter mellan Rasta och<br />
SJ:s spår i Ropsten. Ordinarie persontrafik förekom<br />
inte på Rastaspåret men mellan åren 1962 och<br />
1972 hyrde Svenska Shell en dagligt abonnerad<br />
spårvagn för de anställda på fabriken.<br />
År 1964 nådde godshanteringen sin höjdpunkt<br />
på Södra <strong>Lidingö</strong>banan med cirka 80 000 ton<br />
gods. Godstrafiken minskade under 1970-talet<br />
för att helt upphöra 1982. Spårförbindelsen till<br />
Trafikverkets spår i Värtan är numera bruten och<br />
<strong>Lidingö</strong>bron är inte längre godkänd för tunga<br />
godståg.<br />
1950-talets Moderniseringar<br />
Flera av byggnaderna på AGA-stationen byggdes på<br />
1940-talet och <strong>Lidingö</strong>s dåvarande <strong>stad</strong>sarkitekt<br />
Einar Rudskog anlitades för både stationsbyggnaden<br />
och vagnhallen.<br />
Sommaren 1950 inleddes en modernisering av<br />
de flesta stationshusen. Bland annat målades de<br />
utvändigt i gult eller grönt. Flera av stationernas<br />
väntsalar byggdes om och fick uppvärmning.<br />
Press byråkioskernas utrymmen förbättrades.<br />
Arbete började 1950 med stationen i Torsvik.<br />
Därefter fortsatte arbetet i Brevik som genomgick<br />
den största ombyggnaden. Sommaren därefter<br />
var det stationen i Gåshaga följt av Käppala som<br />
moderniserades. År 1953 fortsatte upprustningen<br />
av Högberga, Parkvägen och Centralvägens<br />
stationshus.<br />
tunnelbana till ropsten<br />
I september 1967 skedde högertrafikomläggningen<br />
och <strong>Lidingö</strong>banorna fick en ny ändstation vid<br />
Ropsten. Den nya tunnelbanelinjen från Ropsten<br />
och in till Stockholm ersatte spårvagnen.<br />
År 1967 förvärvades Södra <strong>Lidingö</strong>banan av<br />
Kommunalförbundet för Stockholms län (KSL),<br />
som var interimistisk trafikhuvudman under SL:s<br />
uppbyggnadsfas. Banan kan i och med detta<br />
sägas ha blivit en del av SL-trafiken, även om de<br />
formella övertagandena skedde senare. Även norra<br />
banans verksamhet (<strong>Lidingö</strong> Trafik AB) ingick i<br />
SSLidJ under ett fåtal år.
WWW.AIX.SE<br />
ny lidingöbro<br />
Eftersom <strong>Lidingö</strong>s befolkning ökat kraftigt på<br />
1960-talet uppstod behov av en ny, kapacitetsstarkare<br />
<strong>Lidingö</strong>bro som kunde komplettera den gamla<br />
kombinerade spårvägs- och vägbron från 1925.<br />
År 1971 var den nya bron klar och den 13 juni<br />
samma år lades Norra <strong>Lidingö</strong>banan ner. Det<br />
medförde att Södra <strong>Lidingö</strong>banan ostört kunde<br />
nyttja den gamla bron utan att samsas med bilar.<br />
nedläggning eller Modernisering<br />
I början av 1980-talet var <strong>Lidingö</strong>banan nedläggningshotad<br />
och SL ville satsa på busstrafik som ersättning.<br />
En hård kamp fördes och Arbetsgruppen<br />
Rädda <strong>Lidingö</strong>banan (ARL) bildades. En flera år<br />
lång politiskdebatt ledde slutligen till att SL:s<br />
styrelse, vid ett extrainsatt sammanträde i maj<br />
1983, tog principbeslutet att bevara och modernisera<br />
banan i hela sin sträckning. Underhållet var<br />
eftersatt och tågtrafiken stängdes därför redan i<br />
augusti 1983 mellan Ropsten och Baggeby. Den<br />
24 november 1983 undertecknades det slutliga<br />
beslutet i landstingshuset som garanterade att<br />
banan skulle finnas kvar i minst 30 år.<br />
Mellan åren 1984 och 1986 var all trafik längs<br />
ovan nämnda sträcka ersatt med bussar. Även bron<br />
renoverades. Upprustningen fortsatte under slutet<br />
av 1980-talet ända ner till Gåshaga. Som en del i<br />
moderniseringen installerades ATC-systemet som<br />
togs i drift 1993. I slutet av 1980-talet byggdes<br />
även de nya likriktarstationerna i Baggeby, AGA<br />
och Brevik som ersatte tidigare likriktarstationer<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
på i stort sätt samma platser. Den 2 oktober 1989<br />
återfick banan sitt gamla linjenummer 21 istället<br />
för 221. Till skillnad från Nockebybanan, som<br />
ändrade från 120 till 12 tidigare på året, skedde<br />
<strong>Lidingö</strong>banans ändring i tystnad.<br />
Förändringar de senste decennierna<br />
Vid mitten av 1990-talet åtgärdades några av<br />
stationshusen. År 1994 ru<strong>stad</strong>es stationshuset<br />
i Skärsätra och då stod byggnaden fortfarande<br />
på sin ursprungliga plats på Parkvägens station.<br />
Hösten 1995 ru<strong>stad</strong>es Kottla station. Den största<br />
förändringen var att det nuvarande stationshuset,<br />
som tillhört Norra <strong>Lidingö</strong>banan, flyttades dit.<br />
Samma år åtgärdades även Gåshagas väntkur.<br />
I samband med att bo<strong>stad</strong>sområdet Gåshaga<br />
Strand byggdes 2001 återtogs den gamla stationen<br />
Gåshaga Nedre (nedlagt 1946), samtidigt som<br />
namnet byttes till Gåshaga Brygga.<br />
År 2005 fick SL bygglov för att ändra färgsättningen<br />
på de små stationshusen av trä. Avsikten<br />
var att återskapa mer av byggnaderna ursprungliga<br />
karaktär. Bygglovet beviljades 2005-09-06 och<br />
omfattade nio av de elva byggnaderna, inte<br />
Brogrenen och Centralvägen. Hittills är det endast<br />
Bodal, Brevik och Gåshaga som målats om i ljus<br />
oljefärg bruten med ljusocker.<br />
Banan var formellt en järnväg fram till månadsskiftet<br />
februari-mars 2009 då den, efter<br />
Järnvägsstyrelsens medgivande, omklassificerades<br />
till spårväg.<br />
ritning till väntpavilJong För spårvägen herserud-skärsätra. ur boken södra lidingöbanan.<br />
SIDA 9
ursprungliga väntkurer<br />
Typritningen till de ursprungliga väntkurerna är<br />
inte signerad men den är i stort sett identiska<br />
med Djursholmsbanans kurer som hade ritats av<br />
arkitekten Sigge Cronstedt.<br />
Längs Södra <strong>Lidingö</strong>banan hade väntkurerna<br />
gulmålad lockpanel och småspröjsade fönster. På<br />
sadeltaket låg enkupigt tegel och längs nocken<br />
fanns en takryttare med stationens namn i utsnidade<br />
bokstäver. På taket satt även ett stationsur<br />
från GW Linderoths urfabrik som var Sveriges<br />
största leverantör av stationsur. På kurernas gavlar<br />
var bokstäverna SLS snidade vilket var Södra<br />
<strong>Lidingö</strong> Spårvägs monogram. Väntkurerna hade<br />
eleganta hängrännor av plåt med drakhuvudformade<br />
utkastare. På hållplatserna och stationerna<br />
fanns sirligt utformad elektrisk plattformsbelysning.<br />
Kurerna var delvis öppna mot perrongen och<br />
invändigt var väggarna klädda med pärlspontspanel<br />
och väggfasta träbänkar.<br />
Efter en kort tid försågs väntkurerna med utrymmen<br />
med försäljning av tidningar, böcker och<br />
cigarrer. Från början var det bara stationshusen i<br />
Gasaccumulator, Herserud och Skärsätra som hade<br />
telefon men det utökades efter en tid så att alla<br />
väntkurer hade väggtelefoner för tjänstebruk.<br />
SIDA 10<br />
hållplats eddavägen längs dJursholMsbanan, 1976.<br />
dJursholMstorg, 2010.
WWW.AIX.SE<br />
kulturhistoriskt värde<br />
Det kulturhistoriska värdet utgår från<br />
<strong>Lidingö</strong>banans historia och består av både dokument-<br />
och upplevelsevärden. <strong>Lidingö</strong>banan har<br />
kulturhistoriska värden som är kopplade till hela<br />
banan men värdena kan även appliceras på de<br />
enskilda stationerna och byggnaderna. Det innebär<br />
att några av byggnaderna har höga värden på<br />
den plats de står medan värdet hos andra är mer<br />
renodlat miljöskapande. I historikkapitlet finns<br />
fördjupande uppgifter som bakgrund och förklaring<br />
till de kulturhistoriska värdena<br />
saMManFattning<br />
• <strong>Lidingö</strong>banans historia är nära kopplad till hur<br />
<strong>Lidingö</strong> har utvecklas under 1900-talet vilket ger<br />
banan ett högt samhällshistoriskt värde.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banan är ett minne över Aktiebolaget<br />
Gasaccumulators (AGA:s) historia och besitter<br />
därför företagshistoriska och industrihistoriska<br />
värden.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banan har ett personhistoriskt värde<br />
knutet till industrimannen Gustaf Dalén.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banans stationshus och väntkurer är<br />
utformade som små kopior av villor från 1910-<br />
talet och de utformades utifrån typritningar.<br />
Detta ger dem ett arkitekturhistoriskt värde.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banans stationsbyggnader och väntkurer<br />
utformades med omsorg och hög kvalitet vilket<br />
ger dem ett arkitektoniskt värde.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banan har ett högt miljöskapande värde<br />
genom stationsbyggnadernas och väntkurernas<br />
enhetliga utformning och placering i landskapet.<br />
• <strong>Lidingö</strong>banan utgör en symbol för <strong>Lidingö</strong> och<br />
har ett identitetsvärde för <strong>Lidingö</strong>borna.<br />
saMhällshistoriska värden<br />
<strong>Lidingö</strong>banans historia är nära länkad till hur<br />
<strong>Lidingö</strong> har utvecklas under 1900-talet. Den<br />
nära kopplingen till öns utveckling ger banan ett<br />
samhällshistoriskt värde. Banans tillkomst och<br />
utbyggnader sammanfaller med när och var öns<br />
invånarantal vuxit. Initiativet till att anlägga Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan uppstod tack vare de välbärgade<br />
stockholmare som valde att flytta ut från sten<strong>stad</strong>en<br />
till de nya villasamhällena. Denna utflyttning<br />
pågick på flera håll runt Stockholm och längs<br />
<strong>Lidingö</strong>banan var det i Herserud, Skärsätra och<br />
Brevik som de första villaområdena hade etablerats<br />
före banans tillkomst.<br />
En avgörande händelse till att banan stakades<br />
ut där den idag ligger var att företaget Svenska<br />
AB Gasaccumulator (AGA) flyttade 1912 sin<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
tillverkning till Skärsätra. AGA engagerade sig i<br />
att ordna och underlätta för personalen att flytta<br />
till <strong>Lidingö</strong>. Med AGA:s expansion följde därför<br />
ytterliggare efterfrågan på nya bo<strong>stad</strong>sområden<br />
vilket resulterade i både flerbo<strong>stad</strong>shus och villor<br />
i närhet av fabriksområdet. De nya <strong>Lidingö</strong>borna<br />
behövde en utvidgad samhällsservice med bland<br />
annat nya skolor och affärer. Dessutom uppstod en<br />
efterfrågan på förbättrade kommunikationer inom<br />
ön.<br />
Senare har stationernas lägen haft betydelse för<br />
var nya bo<strong>stad</strong>sområden har uppstått. Även de<br />
moderniseringssatsningar som gjordes av banan<br />
på 1950- och 1980-talet sammanfaller med mer<br />
omfattande byggnadsverksamhet på ön då nya<br />
bo<strong>stad</strong>sområden tillkommit.<br />
arkitekturhistoriska och arkitektoniska värden<br />
Stationshusens och väntkurernas utformning<br />
vittnar om banans äldsta historia. De tillkom<br />
som väderskydd för resenärerna som väntade på<br />
nästa tåg. Ett väderskydd kräver inte en påko<strong>stad</strong><br />
utformning men trots det lades stor omsorg ner på<br />
deras utseende vilket ger dem ett arkitektoniskt<br />
värde. Stilmässigt är de mycket lika villaarkitekturen<br />
från 1910-talet. Byggnaderna är som miniatyrer<br />
av jugendvillor med inslag av nationalromantik.<br />
Byggnadsmaterialet är trä med en täckmålad<br />
panelarkitektur, urprungligen i ljus kulör. Taken<br />
är branta med tvåkupigt lertegel som taktäckning.<br />
Från början var byggnaderna utsmyckade med<br />
dekorativa detaljer som snidade träräcken, formsågade<br />
vindskivor, småspröjsade fönster, takryttare<br />
med stationens namn och stationsur. En tidstypisk<br />
detalj var hängrännornas utkastare av plåt som var<br />
formade som drakhuvuden.<br />
Kring sekelskiftet 1900 var det vanligt att ge ut<br />
typritningar och mönsterböcker för olika sorters<br />
byggnader. Det är inte klarlagt vem som formgav<br />
väntkurerna längs Södra <strong>Lidingö</strong>banan men likheten<br />
är påfallande med de längs Djursholmsbanan<br />
som var ritade av arkitekten Sigge Cronstedt. Han<br />
är bland annat känd för de typritningar han tog<br />
fram för villor både på <strong>Lidingö</strong> och i Enskede.<br />
Även Statens järnvägar arbetade utifrån typritningar.<br />
Väntkurerna längs <strong>Lidingö</strong>banan vittnar om<br />
hur typritningar även förekom vid anläggandet av<br />
privata järn- och spårvägar vilket är intressant ur<br />
ett arkitekturhistoriskt perspektiv.<br />
Företags och industrihistoriskt värde<br />
<strong>Lidingö</strong>banan är ett minne över Aktiebolaget<br />
Gasaccumulators (AGA:s) historia som med sina<br />
tekniska uppfinningar, framförallt fyrar, var med<br />
och gjorde Sverige till ett industriland. Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan besitter därför företagshistoriska<br />
och industrihistoriska värden. AGA flyttade sin<br />
verksamhet från Järla och Södermalm till <strong>Lidingö</strong>.<br />
Flytten till det lågt exploaterade <strong>Lidingö</strong> medförde<br />
SIDA 11
att företaget behövde underlätta för de anställda<br />
att ta sig till jobbet och det var AGA:s transportbehov<br />
som slutligen var anledningen till att<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan kom till stånd. AGA blev den<br />
dominerande industrin på <strong>Lidingö</strong> under lång tid,<br />
med som mest cirka 900 anställda omkring 1915.<br />
Även byggnationen av 1925 års <strong>Lidingö</strong>bro var till<br />
stor del ett resultat av AGA:s expansion.<br />
personhistoriskt värde<br />
Civilingenjören, uppfinnaren, företagsledaren och<br />
nobelpristagaren Gustaf Dalén (1869-1937) var<br />
AGA:s VD från 1909 till 1937. Det var han som<br />
sköt till kapital och drev på förhandlingarna så<br />
att banan kom till stånd. Han köpte personligen<br />
koncessionen för Södra <strong>Lidingö</strong>banan och därmed<br />
rätten att driva spårvägen. År 1913 överlät han<br />
koncessionen till det nybildade Trafikaktiebolaget<br />
Stockholm – Södra <strong>Lidingö</strong>. Gustaf Daléns hade<br />
stor betydelse både för Sverige som industrination<br />
och för <strong>Lidingö</strong>s utvecklig i början av 1900-talet.<br />
Banan och de små stationshusen finns bevarade<br />
och utgör vittnesbörd om hans livsverk.<br />
MilJöskapande värde & identitetsvärde<br />
<strong>Lidingö</strong>banans stationer och hållplatser är ursprungligen<br />
utformade som en samstämd helhet.<br />
När spårvagnen färdas längs banan är det lätt att<br />
läsa av vad som är stationer genom att stationshusen<br />
har likartat utseende och är placerade i ett<br />
synligt läge. Enhetligheten och placeringen ger<br />
dem ett miljöskapande värde i landskapet.<br />
<strong>Lidingö</strong>banan och byggnaderna har med åren<br />
blivit en symbol för <strong>Lidingö</strong> och utgör en del<br />
av <strong>Lidingö</strong>bornas livsmiljö. Den lilla skalan,<br />
byggnadsmaterialet av trä och likheten med<br />
villabebyggelsen ger ett hemtrevligt uttryck. Banan<br />
är även en del av <strong>Lidingö</strong>bornas identitet. Det visar<br />
inte minst de starka protester och bildandet av<br />
Arbetsgruppen rädda <strong>Lidingö</strong>banan som i början<br />
av 1980-talet bidrog till att rädda den då nedläggningshotade<br />
banan.<br />
SIDA 12<br />
saMManvägd bedöMning<br />
stationer och hållplatser på ursprunglig plats<br />
<strong>Lidingö</strong>banan är en välbevarad spårväg med högt<br />
kulturhistoriskt värde. Flera av <strong>Lidingö</strong>banans<br />
stationer och hållplatser finns kvar från när<br />
banan invigdes 1914-1916. Det är stationerna<br />
och hållplatserna i Baggeby, Bodal, AGA, Kottla,<br />
Högberga, Brevik, Käppala, Talludden och<br />
Gåshaga som ligger kvar på ursprunglig plats och<br />
fortfarande trafikeras.<br />
byggnader Med välbevarad karaktär<br />
<strong>Lidingö</strong>banans kulturhistoriska värde är starkt<br />
kopplat till de små stationshusen och väntkurerna<br />
av trä. De har arkitekturhistoriska och arkitektoniska<br />
värden och utgör viktiga miljöskapande värden.<br />
Med åren har mycket av detaljeringen skalats av<br />
men den lilla skalan, byggnadsvolymerna, materialet<br />
med trä och lertegel är fortfarande bevarad<br />
och utgör viktiga delar av byggnadernas karaktär.<br />
Lockpanelen, pärlspontspanelen som finns både<br />
på ut- och invändigt samt de dubbla formsågade<br />
vindskivorna är tidstypisk och hör hemma i detta<br />
byggnadsskick. Väntkurerna i Brogrenen, Baggeby,<br />
Bodal, Högberga och Talludden har kvar mest av<br />
den ursprungliga karaktären och har därför höga<br />
kulturhistoriska värden.<br />
byggnader på ursprunglig plats<br />
Under hela 1900-talet har stationshusen och<br />
väntkurerna flyttats runt mellan stationerna och<br />
nya stationer har tillkommit. De väntkurer som fick<br />
sin placering före 1920-talet och fortfarande står<br />
kvar vittnar om Södra <strong>Lidingö</strong>banans tidigaste historia.<br />
Stationshusen och väntkurerna i Brogrenen,<br />
Baggeby, Bodal, Centralvägen, Högberga, Brevik,<br />
Käppala, Talludden och Gåshaga har i stort sett<br />
under hela 1900-talet stått på samma plats.<br />
värdeFulla årsringar<br />
Stationsbyggnaderna på Centralvägen och Brevik<br />
byggdes ut på 1920-talet och Käppala var en<br />
större byggnad redan när den uppfördes på<br />
1920-talet. Även på 1950-talet genomgick de<br />
tre byggnaderna nya ombyggnader och idag är<br />
de inredda med restaurangkök. Stationera vid<br />
Centralvägen, Brevik och Käppala vittnar därför<br />
om hur <strong>Lidingö</strong>banan utvecklats under 1900-talet.<br />
Utbyggnaderna och ombyggnaderna till nya<br />
funktioner är intressant men inte central enligt vår<br />
bedömning.
WWW.AIX.SE<br />
stationsspeciFik bedöMning<br />
I samband med föreliggande kulturhistoriska<br />
byggnads inventering har stationshusen och väntkurerna<br />
värderats. Byggnaderna har delats in i tre<br />
kategorier:<br />
Kategori 1 är en byggnad med stort kulturhistoriskt<br />
värde. Stationen ligger kvar på ursprunglig<br />
plats. Byggnaden har stått på stationen sedan<br />
<strong>Lidingö</strong>banans tidigaste historia på 1910- eller<br />
1920-talet. Stationshuset eller väntkuren har<br />
kvar den ursprungliga karaktären med den lilla<br />
skalan, byggnadsvolymen, materialet med trä samt<br />
takform med täckning av lertegel.<br />
Kategori 2 är en kulturhistoriskt värdefull station.<br />
Byggnaden uppfyller några av kriterierna med<br />
station på ursprunglig plats, byggnad med välbevarad<br />
karaktär, byggnad på ursprunglig plats eller<br />
värdefulla årsringar.<br />
Kategori 3 är en byggnad med visst kulturhistoriskt<br />
värde. Framför allt är det byggnadens miljöskapande<br />
värde och dess betydelse för identitetsvärdet<br />
som är centralt. Det är viktigt att dessa byggnader<br />
bevaras i <strong>Lidingö</strong>banans närhet men att det är<br />
möjligt att flytta dem till en annan station.<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
SIDA 13
SIDA 14
WWW.AIX.SE<br />
stationer och hållplatser<br />
brogrenen<br />
Brogrenens hållplats tillkom i samband med<br />
brobygget och öppnades för allmänheten den 1<br />
mars 1925. Norra <strong>Lidingö</strong>banan (1907) hade<br />
fram till dess sitt färjeläge vid Islinge, ungefär<br />
200 meter norr om Brogrenen medan Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan hade sitt färjeläge vid Herserud,<br />
400 meter söderut. Banornas tidtabeller lades så<br />
att man skulle kunna byta utan att behöva vänta<br />
särskilt länge. Brogrenens väntsal skapades av<br />
arkitekten Ivar Tengbom och utfördes som ett litet<br />
tempel i trä med en förgylld spira. Från början var<br />
byggnaden helt öppen mot stockholmssidan och<br />
fick namnet ”Vindarnas tempel”. till följd av det<br />
utsatta läget.<br />
<strong>Lidingö</strong>brons körbana var från början av trä med<br />
nedsänkta rännskenor eftersom bron även användes<br />
av bilister och cyklister. Växlar och korsningar<br />
utfördes i en speciell konstruktion då <strong>Lidingö</strong>tågen<br />
och SJ:s godsvagnar hade olika hjulringsprofiler.<br />
På bron gick tågtrafiken på dubbelspår som fortsatte<br />
förbi Brogrenen och bort till Torsviks station.<br />
Efter 1980-talets upprustning av <strong>Lidingö</strong>banan går<br />
spårvagnarna på den ena halvan med ett enkelspår<br />
med träbeläggning runt om. På den andra halvan,<br />
som nu är asfalterad, är endast cyklar och fotgängare<br />
tillåtna.<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
stort kulturhistoriskt värde, kategori 1.<br />
Paviljongen vid Brogrenen har högt arkitekturhistoriskt<br />
värden genom den medvetna utformningen<br />
som ett antikt tempel. Byggnaden är dessutom<br />
ritad av den kända arkitekten Ivar Tengbom.<br />
Paviljongen är välbevarad till sitt yttre trots att<br />
den öppna sidan mot väster tidigt byggdes för.<br />
Byggnaden har stått på samma plats sedan den<br />
uppfördes 1925. I <strong>Lidingö</strong> <strong>stad</strong>s kulturmiljöprogram<br />
är paviljongen utpekad som enstaka värdefullt<br />
kulturminne.<br />
baggeby<br />
Hållplatsen i Baggeby togs i bruk i januari<br />
1914. Det lilla stationshuset byggdes samma<br />
år. Ursprungligen anlades här en 39 meter lång<br />
plattform, grusfylld med träkant. År 1943 byggdes<br />
en likriktarstation för att förbättra driften av<br />
banan. Stadsdelen Baggeby - Bodal tillkom på<br />
1950-talet vilket ökade hållplatsens betydelse. På<br />
ett fotografi från 1956 har byggnaden samma form<br />
som idag med utbyggnad mot öster. Då fanns även<br />
takryttaren med stationsnamnet bevarad.<br />
stort kulturhistoriskt värde, kategori 1.<br />
Väntkuren är välbevarad och den lilla skalan,<br />
byggnadsvolymen, materialet av trä och lertegel är<br />
fortfarande kvar och utgör viktiga delar av byggnadens<br />
karaktär. Hållplatsen i Baggeby fanns med<br />
redan när Södra <strong>Lidingö</strong>banan invigdes 1914 och<br />
väntkuren är bevarad sedan dess. Väntkuren har<br />
högt miljöskapande värde.<br />
SIDA 15
odal<br />
Bodals hållplats öppnades i samband med Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banans tillkomst 1914 för att betjäna de<br />
boende vid Bodals gård. Till en början fanns ingen<br />
väntkur. År 1916 anlades ett mötesspår och en<br />
stationsföreståndare placerades här för att ansvara<br />
för tågmöten. Till sin hjälp hade han en enkel<br />
bantelefon som bland annat stod i förbindelse med<br />
huvudstationen Gasaccumulator, nuvarande AGA.<br />
Väntkuren flyttades hit omkring 1925. År 1949<br />
byggdes dubbelspåret från Baggeby till AGA så att<br />
tågmöten kunde förskjutas.<br />
Det har funnits en separat kiosk på stationen som<br />
stängdes 1975. Den nuvarande färgsättningen i<br />
ljusocker med dovt gröna detaljer målades 2005.<br />
Länge användes hållplatsen av ett fåtal resenärer<br />
men i samband med att <strong>stad</strong>sdelen Bodal byggdes<br />
ökade resandeantalet markant. Bodal ingick i ett<br />
område som köptes av John Mattson Fastighet AB<br />
i början på 1950-talet. De äldsta delarna uppfördes<br />
1952-1955 och består av trevånings lamellhus<br />
och sexvånings punkthus. Mellan 1959-1962<br />
uppfördes de högt belägna byggnaderna utmed<br />
Fregattvägen som är ett viktigt inslag i <strong>Lidingö</strong>s<br />
siluett.<br />
stort kulturhistoriskt värde, kategori 1<br />
Bodal stationshus har kvar sin ursprungliga<br />
karaktär till storlek, form och material. Byggnaden<br />
flyttades till Bodal 1925 och har därför stått på<br />
samma plats i över 80 år. Stationshuset har högt<br />
miljöskapande värde.<br />
SIDA 16<br />
centralvägens hållplats på 1910-talet<br />
Foto ur boken södra lidingöbanan<br />
centralvägen<br />
Hållplatsen Centralvägen är nu nedlagd och har<br />
ersatts av den nya stationen Skärsätra som ligger<br />
cirka 200 meter öster ut. Namnet Centralvägen<br />
kommer från den väg som gick mellan Skärsätra<br />
villaområde och ner till Centralbryggan vid Lilla<br />
Värtan.<br />
Stationshuset som byggdes 1913 står kvar på<br />
platsen men används inte. Byggnaden har byggts<br />
om och förändrats ett flertal gånger. Redan vid<br />
trafikstarten inreddes en mindre tidningskiosk<br />
i byggnaden och under åren 1925-1949 var<br />
Skärsätras postkontor inrymd i byggnaden.<br />
Omkring 1953 moderniserades byggnaden och<br />
halva huset inreddes som uppvärmd väntsal. Den<br />
uppvärmda väntsalen togs bort på 1970-talet.<br />
Fram till augusti 2000 fanns en grillkiosk i byggnaden.<br />
Eftersom byggnaden inte använts på flera<br />
år har den börjat förfalla.<br />
kulturhistoriskt värdeFullt, kategori 2<br />
Centralvägens station och stationshuset fanns när<br />
Södra <strong>Lidingö</strong>banan invigdes 1914. Byggnaden<br />
har genomgått flera ombyggnader och var en<br />
av stationerna som inhyste postkontor. Därför<br />
vittnar den om hur <strong>Lidingö</strong>banan förändrats under<br />
1900-talet för att möta nya krav och funktioner.<br />
Byggnaden har främst ett miljöskapande<br />
värde genom sin form och byggnadsmaterialen.<br />
Stationsbyggnaden på Skärsätra station är utpekad<br />
som kulturhistoriskt värdefull enligt kulturmiljöprogrammet<br />
för <strong>Lidingö</strong> <strong>stad</strong>.
WWW.AIX.SE<br />
skärsätra<br />
Skärsätra är det nygamla namnet på den station<br />
som invigdes i oktober 2000 och ersätter både<br />
Centralvägen och Parkvägen. Stationshuset som<br />
stod vid Parkvägen har flyttats hit men byggts om<br />
till en öppen väntkur.<br />
Parkvägens gamla stationshus uppfördes 1913.<br />
Sitt nuvarande utseende med det svängda takfallet<br />
mot plattformen fick det vid en ombyggnad<br />
1953. Sista gången byggnaden renoverades på sin<br />
ursprungliga plats var hösten 1994.<br />
Skärsätra tomtbolag var ett av fyra tidiga tomtbolagen<br />
som började exploatera ön runt år 1907.<br />
Till en början uppfördes egnahemsvillor. Stor del<br />
av bebyggelsen i området uppfördes som en följd<br />
av AGA-fabriken. På 1960-talet lät kommunen<br />
uppföra det då största samlade bo<strong>stad</strong>sområdet<br />
kring Pyrolavägen norr om stationen.<br />
visst kulturhistoriskt värde, kategori 3<br />
Skärsätra station är nyanlagd och stationshuset<br />
flyttades hit år 2000. När byggnaden stod på<br />
Parkvägen var den utpekad som kulturhistoriskt<br />
värdefull enligt kulturmiljöprogrammet för <strong>Lidingö</strong><br />
<strong>stad</strong>. Vi anser att det kulturhistoriska värdet har<br />
minskat när byggnaden flyttades och i samband<br />
med flytten byggdes om. Byggnaden har främst ett<br />
miljöskapande värde genom det som finns kvar av<br />
ursprungliga byggnadsdelar och dess småskaliga<br />
form.<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
stationsbyggnaden på skärsätra station stod<br />
ursprungligen på parkvägen. Foto ur<br />
boken södra lidingöbanan.<br />
kottla<br />
byggnaden på kottla station stod ursprungligen på<br />
kvarnens station längs norra lidingöbanan. Foto Från<br />
spårvägsMuseet.<br />
Kottla station har sitt namn efter Kottla gård norr<br />
om Kottlasjön. Hållplatsen öppnades för trafik den<br />
6 juli 1914. Från början var trafikunderlaget störst<br />
på sommaren då resenärerna främst kom från<br />
det stora antalet sommarställen som fanns runt<br />
Kottlasjön. År 1937 ökade antalet resenärer då<br />
Kottla blev den första anhalten med bytesmöjlighet<br />
till buss.<br />
Det ursprungliga stationshuset från 1914 revs<br />
1973 och ersattes av ett enkelt grönt vindskydd.<br />
Nuvarande byggnad flyttades till Kottla station<br />
1995 och stod ursprungligen på Kvarnens station<br />
längs Norra <strong>Lidingö</strong>banan. Den norra banan lades<br />
ner 1971. Flytten skedde dock inte direkt för<br />
när Kvarnens station upphörde att vara kiosk i<br />
slutet av 1970-talet ställdes huset undan i förråd<br />
främst med tanke på dess kulturhistoriska värde.<br />
Under några år på 1980-talet stod det nere vid<br />
<strong>Lidingö</strong>vallen. När idén uppstod att åter använda<br />
byggnaden som stationshus överlämnade <strong>Lidingö</strong><br />
<strong>stad</strong> byggnaden till SL. Hösten 1995 restaurerade<br />
SL byggnaden för att under vintern flyttas till sin<br />
nuvarande plats.<br />
Byggnaden är från 1907 och det var arkitekt<br />
Axel Forsberg som ritade den. Han har även ritat<br />
nationalromantiska bo<strong>stad</strong>shus i <strong>Lidingö</strong>villa<strong>stad</strong>,<br />
Storängen och Enskede. Från början var byggnaden<br />
öppen mot spåret med ett utsirat träräcke. I<br />
SIDA 17
slutet av 1940-talet fick byggnaden sin nuvarande<br />
indelning med kiosk och väntsal.<br />
Runt Kottlasjön uppfördes flera sommarvillor redan<br />
på 1880-talet. Idag domineras området runt Kottla<br />
station av villor från 1940-1960-talen. Runt<br />
Kottlasjön finns dessutom ett större område med<br />
villor från 1980-talet.<br />
kulturhistoriskt värdeFullt, kategori 2<br />
Byggnaden kulturhistoriska värde består i att<br />
den är en av två stationsbyggnader som är bevarade<br />
från Norra <strong>Lidingö</strong>banan. Den har en avvikande<br />
utformning från stationshusen längs Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan vilket kan väcka frågor hos den<br />
uppmärksamma resenären. Byggnaden berättar<br />
därför en helt annan historia än övriga stationshus<br />
längs Södra <strong>Lidingö</strong>banan. Byggnaden har stort<br />
kulturhistoriskt värde men det är i första hand<br />
knutet till byggnaden och inte till Kottla station.<br />
SIDA 18<br />
högberga<br />
Stationen Högberga har fått sitt namn efter den<br />
storslagna villa som skriftställaren och konstsamlaren<br />
Klas Fåhraeus lät uppföra på Grindstigen<br />
1911-1916.<br />
Stationshuset vid Högberga stod ursprungligen vid<br />
Herseruds färjeläge och vissa modifieringar gjordes<br />
vid flytten 1914. Bland annat sattes fönstren<br />
som vette mot vattnet igen. Från den äldsta tiden<br />
härstammar vissa väggpartier och det dekorativa<br />
monogrammet i gaveln mot öster, SLS - Södra<br />
<strong>Lidingö</strong> Spårväg. Stationshuset moderniserades<br />
1953 i samband med att de flesta stationerna<br />
åtgärdades. Byggnaden renoverades under 1996<br />
av SL Fastigheter och har fått tillbaka glasrutor till<br />
skydd för väder och vind.<br />
Runt Högberga ligger villor och radhus framför allt<br />
från tiden mellan 1920-1960. Efter att jordbruksverksamheten<br />
upphört i slutet av 1900-talet<br />
utarbetades en <strong>stad</strong>splan för området. Köpare<br />
erbjöds köpa tomter med el-, vatten- och avloppsledningar<br />
framdraget. De första villor som uppfördes<br />
låg utmed kusten (Höguddsvägen). Tågen möts<br />
i vänstertrafik till skillnad från banan i övrigt vilket<br />
beror på att man ville ha påstigningsplattformen<br />
närmast den sida som bebyggelsen låg, vilket<br />
fortfarande är fallet.<br />
stort kulturhistoriskt värde, kategori 1<br />
Väntkuren är välbevarad med den lilla skalan,<br />
byggnadsvolymen, trämaterialet och lertegeltaket.<br />
På fasaden finns det dekorativa monogrammet SLS<br />
- Södra <strong>Lidingö</strong> Spårväg, vilket är en kulturhistoriskt<br />
värdefull detalj. Hållplatsen i Högberga fanns<br />
med när banan redan sommaren 1914 förlängdes<br />
till Brevik. Väntkuren har högt miljöskapande<br />
värde.
WWW.AIX.SE<br />
brevik<br />
När Södra <strong>Lidingö</strong>banan anlades 1913 begärde<br />
ett antal Breviksbor att banan skulle förlängas<br />
till Brevik för att skapa ett alternativ till den dyra<br />
båttrafiken.<br />
Stationshuset stod ursprungligen vid AGA<br />
(Gasaccumulator) men flyttades till Brevik före<br />
trafikstarten den 7 juli 1914. Banans ändstation<br />
hette då <strong>Lidingö</strong>-Brevik. År 1916 byggdes sedan<br />
banan vidare till Gåshaga. Redan från start fanns<br />
här en pressbyråkiosk som även tog emot godsfrakter.<br />
Byggnaden förlängdes senare mot öster<br />
vilket gav plats åt Breviks postkontor som var i<br />
drift 1925 - 1943. År 1943 byggdes en likriktarstation<br />
i Brevik för att förbättra driften av banan.<br />
Stationshuset byggdes om 1951 genom att den<br />
tidigare öppna väntsalen mot väster blev ett uppvärmt<br />
väntrum. Pressbyrån fick samtidigt en lucka<br />
in mot väntsalen. Den gamla postlokalen byggdes<br />
om för att hyras ut som skrädderi. Stationshuset<br />
fick sin nuvarande färgsättning i ljusockra och dovt<br />
grönt år 2005 eller något år senare.<br />
Brevik ingick i den <strong>stad</strong>splan som togs fram 1907<br />
efter att jordbruksmarken sålts. Expansionen tog<br />
fart i samband med att <strong>Lidingö</strong>banan drogs ut<br />
till Brevik. Bland annat uppfördes ett av <strong>Lidingö</strong>s<br />
första hyreshus norr om stationen. Villorna i området<br />
härrör från tiden kring 1920-talet och framåt.<br />
Bo<strong>stad</strong>sområdet söder om stationen uppfördes på<br />
platsen för Breviks gård i slutet av 1980-talet och<br />
början av 1990-talet.<br />
kulturhistoriskt värdeFullt, kategori 2<br />
Brevik är den av <strong>Lidingö</strong>banans stationer som<br />
mest har blivit en samlande stationsmiljö<br />
med diverse samhällsservice i anslutning till<br />
stationen. Stationsbyggnaden är därför värdefull<br />
som miljöskapande del i Breviks centrum. En<br />
kulturhistoriskt värdefull detalj är det dekorativa<br />
monogrammet SLS - Södra <strong>Lidingö</strong> Spårväg.<br />
Byggnaden har förlängts vid flera tillfällen men det<br />
är den ursprungliga delen som är mest värdefull.<br />
I gällande detaljplan är stationsbyggnaden märkt<br />
med Q – Kulturhistoriskt värdefull byggnad.<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
käppala<br />
Käppala fanns inte med vid trafikstarten 1916<br />
då banan förlängdes från Brevik till Gåshaga.<br />
Hållplatsen kom till först 1920. Till en början<br />
var Käppala glest bebyggt men 1925 påbörjades<br />
en omfattande byggnation av sommarställen. På<br />
1950-talet ändrade Käppala karaktär igen då<br />
byggandet av nya bo<strong>stad</strong>shus skapade en helt<br />
ny <strong>stad</strong>sdel med flerfamiljshus. Sedan dess har<br />
bo<strong>stad</strong>sbebyggelsen successivt ökat.<br />
Från stationens början på 1920-talet stod hållplatsens<br />
väntkur på den norra sidan om banan, mot<br />
vägen och det fanns enbart ett enkelspår här. En<br />
fristående mindre tidningskiosk betjänade resenärerna.<br />
På 1950-talet byggdes stationshuset ut och<br />
moderniserades och en ny pressbyråkiosk tillkom.<br />
Dubbelspår anlades 1970 och hållplatsen<br />
upphöjdes formellt till station. År 1987 flyttades<br />
stationshuset till sin nuvarande plats på södra<br />
sidan om banan och stationshuset inrymmer nu en<br />
sushi- och thairestaurang.<br />
visst kulturhistoriskt värde, kategori 3<br />
Hållplatsen Käppala tillkom 1920 efter att<br />
<strong>Lidingö</strong>banan 1916 förlängts till Gåshaga.<br />
Stationsbyggnaden har byggts ut vid flera tillfällen<br />
och 1987 flyttades den från sin ursprungliga plats<br />
norr om spåren. Byggnaden har främst ett miljöskapande<br />
värde.<br />
brevik station 1914 Före byggnaden Förlängdes både Mot<br />
öster och väster. Foto ur boken södra lidingöbanan.<br />
SIDA 19
talludden<br />
Talluddens hållplats öppnades 1917 och namnet<br />
kommer från ett sommarställe från 1800-talets<br />
slut som låg ner mot vattnet. Sommarstället finns<br />
inte kvar idag utan är grönområde och bevuxet<br />
med stora tallar. Hållplatsen betjänade förr främst<br />
sommargäster i Käppala och Katrinelund. År<br />
1928 anlades ett 500 meter långt industrispår<br />
från Talluddens hållplats till Rasta i Gåshaga.<br />
Godsspåret var i bruk fram till 1978. År 2005<br />
fick SL bygglov att färgändra väntkuren till den<br />
ljusockra och dovt gröna som den har idag.<br />
Bebyggelsen runt Tallunden station är fortfarande<br />
sparsam. Ett fåtal villor ligger i anslutning till<br />
stationen samt delar av kvarteret Holaveden på en<br />
höjd norr om hållplatsen.<br />
stort kulturhistoriskt värde, kategori 1<br />
Väntkuren i Talludden har kvar sin ursprungliga<br />
karaktär vad det gäller form och byggnadsmaterial.<br />
Talluddens hållplats fanns med redan när<br />
<strong>Lidingö</strong>banan drogs fram till Gåshaga och väntkuren<br />
är bevarad sedan dess. Hållplatsen är även<br />
kulturhistoriskt värdefull för den koppling den<br />
har haft till stickspåret ut till Rasta. Talluddens<br />
hållplats har högt miljöskapande värde.<br />
SIDA 20<br />
gåshaga<br />
Gåshaga har fått sitt namn efter den gård som<br />
tidigare fanns här. När trafiken startade i juni<br />
1916 hette hållplatsen Gåshaga Övre medan<br />
Gåshaga Nedre låg cirka 300 meter längre fram<br />
vid Hustegafjärden. Väntkuren stod ursprungligen<br />
vid Gåshaga Nedre men år 1918 byggdes Gåshaga<br />
sportrestaurang och då flyttades byggnaden till<br />
sin nuvarande plats. Hållplatsen bytte då även<br />
namn från Gåshaga Övre till Gåshaga. Väntkuren<br />
har byggts om och förändrats i flera etapper.<br />
Sommaren 1951 moderniserades hållplatsen till<br />
en kostnad av 25 000 kr, vilket motsvara 370 000<br />
kr i 2010 års penningvärde. Det är dock oklart<br />
vad som gjordes. Fram till slutet av 1970-talet<br />
fanns en pressbyråkiosk i byggnaden. Numera är<br />
byggnaden inredd som pausrum för <strong>Lidingö</strong>banans<br />
personal men den används inte längre då spårvagnarna<br />
sedan 2001 vänder vid Gåshaga brygga.<br />
Väntkuren renoverades 1995 och 2005 fick den<br />
den nuvarande färgsättningen i ljusocker och dovt<br />
grönt.<br />
Redan 1916 blev Gåshaga <strong>Lidingö</strong>s största<br />
industriområde och fram till slutet av 1970-talet<br />
förekom en omfattande godstrafik hit och vidare<br />
till LIVA:s margarinfabrik som lades ner 1992. Det<br />
spåret vek av mot söder strax efter vägövergången<br />
och in på LIVA:s område.<br />
kulturhistoriskt värdeFullt, kategori 2.<br />
Väntkuren har genomgått flera ombyggnader<br />
men delar av den ursprungliga karaktären finns<br />
trots det kvar. Stationen tillkom 1916 när Södra<br />
<strong>Lidingö</strong>banan drogs fram till Gåshaga Nedre<br />
och byggnaden har stått på stationen sedan den<br />
flyttades hit 1918. Byggnaden har främst ett<br />
miljöskapande värde genom det som finns kvar av<br />
ursprungliga byggnadsdelar och dess småskaliga<br />
form. I gällande detaljplan är stationsbyggnaden<br />
märkt med Q2 – Kulturhistoriskt värdefull<br />
byggnad.
WWW.AIX.SE<br />
stationer utan äldre byggnad<br />
ropsten<br />
Sedan september 1967 börjar och slutar<br />
<strong>Lidingö</strong>banan i Ropsten. Ändstationen består<br />
av två perronger med tre spår. Stationshuset i<br />
grå korrugerad plåt är också från 1967. Det var<br />
i samband med högertrafikomläggningen och<br />
invigningen av tunnelbanelinjen till Ropsten<br />
som <strong>Lidingö</strong>banorna fick en ny ändstation. Den<br />
nya tunnelbanelinjen från Ropsten och in till<br />
Stockholm ersatte spårvagnen.<br />
KULTURHISTORISK ByGGNADSINVENTERING<br />
LIDINGöBANAN<br />
lidingöbanans station i ropsten 2011.<br />
torsvik<br />
Efter 1980-talets ombyggnad återinvigdes Torsvik<br />
1986 på sin nuvarande plats något öster om<br />
1920-talets hållplats. På den nuvarande hållplatsen<br />
finns inget stationshus.<br />
Den ursprungliga hållplatsen byggdes i samband<br />
med <strong>Lidingö</strong>brons byggnation 1925 men låg cirka<br />
100 meter närmare bron. Då fanns det ett litet<br />
stationshus i klassicistisk stil med tillhörande tidningskiosk.<br />
Ritningarna var signerade av arkitekten<br />
Erik Karlstrand.<br />
Sommaren 1950 moderniserades stationshuset<br />
då det bland annat målades grönt. Arbetet spolierades<br />
senare till viss del av en olyckshändelse<br />
i september samma år då ett sprängskott vid<br />
arbete i närheten slungade iväg ett 350 kilo tungt<br />
stenblock genom taket och förstörde inredningen.<br />
Pressbyråkiosken stängde på 1970-talet och<br />
stationshuset revs strax efter. Som ersättning<br />
sattes ett grönt vindskydd upp som fanns här till<br />
åtminstone 1985.<br />
herserud<br />
Herseruds station är numera nedlagd men när<br />
banan byggdes 1913 var Herserud ändhållplats<br />
med omstigning till färjan. Platsen är brant och vid<br />
bygget skedde flera allvarliga ras. Även stationshuset<br />
drogs med i ett av rasen men det återbyggdes<br />
igen. Stationshuset flyttades vintern 1914 till en<br />
provisorisk uppställningsplats bortom Parkvägen<br />
och hamnade senare samma år i Högberga där det<br />
står än idag. Fotografier från 1920-talet visar ett<br />
senare stationshus i Herserud men det är oklart<br />
när det byggdes och när det revs. På 1970- och<br />
1980-talet fanns det här ett öppet grönt vindskydd<br />
som dock revs strax innan återinvigningen 1986.<br />
Från år 1911 fanns en tornbeprydd hiss på platsen.<br />
Det var den elektrisk hiss som transporterade<br />
resenärer från färjans angöringsplats och 25 meter<br />
upp i luften till Herseruds villasamhälle. Hissen<br />
lades ned och revs 1948.<br />
larsberg<br />
Larsbergs hållplats fanns inte från början när<br />
banan byggdes utan tillkom i slutet av 1960-talet<br />
när bo<strong>stad</strong>sområdet Larsberg byggdes. Här finns<br />
inget stationshus utan endast några vindskydd.<br />
aga<br />
entrén till stationsbyggnaden i aga 2011.<br />
Stationens ursprungliga namn var Gasaccumulator<br />
men 1928 byttes namnet till AGA. I anslutning<br />
till stationen har man samlat sådant som krävs för<br />
driften av banan. Här finns trafikexpedition, vagnhallar,<br />
verk<strong>stad</strong> och bussdepå. År 1944 byggdes<br />
vagnhallen ut med en tillbyggnad i tegel, nuvarande<br />
lokstallet. Dagens stationshus byggdes 1946<br />
och är en två våningar hög tegelbyggnad. Den<br />
ritades av <strong>Lidingö</strong>s <strong>stad</strong>sarkitekt Einar Rudskog.<br />
Här fanns rum för bolagets ledning och dess personal.<br />
Väntsalen ansågs vara rymlig med väggar av<br />
omålat rött tegel. Även en ny kiosk för Pressbyrån<br />
ordnades. Tågtrafiken på banan reglerades härifrån,<br />
till en början med en enkel bantelefon men<br />
1961 ersattes den med kommunikationsradio.<br />
Från början fanns ett litet stationshus och bredvid<br />
vagnhallen som var en stor rödfärgad träbyggnad.<br />
Vagnhallen var byggd efter ritningar av arkitekten<br />
Knut Tengelin. Förutom vagngarage innehöll hallen<br />
ett kontorsrum och mindre reparationsverk<strong>stad</strong><br />
samt omformarstation.<br />
År 1916 byggdes en ny elektrisk omformarstation i<br />
putsat tegel efter ritningar av den kända arkitekten<br />
SIDA 21
Erik Hahr. År 1943 moderniserades den med ny<br />
elektrisk utrustning och en likriktarstation byggdes.<br />
Den klassicistiskt utformade omformarstationen<br />
finns fortfarande kvar men vagnhallen eldhärjades<br />
i september 1949. Branden var våldsam<br />
med explosioner och släckningsarbetet koncentrerades<br />
till att skydda den nybyggda stationsbyggnaden.<br />
I stort sätt alla nya personvagnar och flera<br />
av de äldre trävagnarna totalförstördes. Den nya<br />
vagnhallen var färdig 1952 och då levererades<br />
även nya vagnar. Precis som stationsbyggnaden<br />
var det <strong>stad</strong>sarkitekten Einar Rudskog som ritade<br />
den stora tegelbyggnaden. I samband med upprustningen<br />
av <strong>Lidingö</strong>banan i slutet av 1980-talet<br />
byggdes vagnhallen om och moderniserades.<br />
parkvägen<br />
Även Parkvägen har nu upphört som station och<br />
ersatts av den nya stationen i Skärsätra. I samband<br />
med det flyttades Parkvägens stationshus till<br />
den nya stationen.<br />
När Södra <strong>Lidingö</strong>banan öppnades för trafik 1914<br />
var Parkvägen ändstation men hette då Skärsätra.<br />
Stationshuset uppfördes 1913 och redan från<br />
början fanns här en Pressbyråkiosk. Stationshuset<br />
moderniserades 1953 och sannolikt var det då<br />
väntsalen fick uppvärmning. Den uppvärmda<br />
väntsalen och kiosken stängdes på 1970-talet.<br />
Mölna<br />
Hållplatsen anlades 1914 men togs bort efter en<br />
kortare tid. Precis som de övriga hållplatserna bestod<br />
Mölna av en grusfylld plattform med träkant.<br />
Bron över Mölnaån är kulturhistoriskt intressant.<br />
Den är åtta meter bred och landfästena är gjorda i<br />
huggen granit. Bron blev största utgiftsposten vid<br />
anläggandet av bandelen från Parkvägen till Brevik<br />
1914. Trafikbolaget lyckades köpa broöverbyggnaden<br />
begagnad av SJ och den hade tidigare legat<br />
över Bursån mellan Hennan och Ramsjö stationer i<br />
Hälsingland.<br />
SIDA 22<br />
gåshaga brygga<br />
Gåshaga Brygga är sedan 2001 <strong>Lidingö</strong>banans<br />
ändstation. Det var byggandet av bo<strong>stad</strong>sområdet<br />
Gåshaga Strand som motiverade en förlängning av<br />
banan.<br />
När trafiken startade i juni 1916 fortsatte linjen<br />
till Gåshaga och då hette stationen Gåshaga<br />
Nedre. Från början fanns här ett stationshus<br />
men detta flyttades till Gåshaga Övre 1918 när<br />
Gåshaga sportrestaurang byggdes. Efter detta<br />
låg hållplatsen under tak vid restaurangentrén.<br />
Vagnarna slutade att trafikera denna sträcka<br />
hösten 1946. Stationsområdet fanns kvar länge<br />
men den mycket populära restaurangen brann ner<br />
till grunden i november 1982.<br />
På 1910- och 1920-talen förekom tidvis även<br />
passbåtstrafik som trafikbolaget drev. Båtar gick<br />
bland annat till Hasseludden och Kummelnäs på<br />
Nackasidan.<br />
källor och litteratur<br />
litteratur<br />
Ankarberg, Carl Henrik. Södra <strong>Lidingö</strong>banan. Frank<br />
Stenvalls Förlag, Malmö 1986.<br />
Hedenblad, Cecilia och Hammarlund-Larsson,<br />
Cecilia. <strong>Lidingö</strong> – Kulturhistoriska miljöer.<br />
Stockholms länsmuseum och <strong>Lidingö</strong> kommun,<br />
1990.<br />
arkiv<br />
Spårvägsmuseet, Stockholm<br />
Landstingsarkivet, Arkiv och Biobankscentrum,<br />
ABC, Huddinge<br />
internet<br />
www.lidingobanan.tk<br />
www.jarnvag.net<br />
på stationerna i baggeby, bodal ock käppala Finns dessa Modernistiska väderskydd Med stolpar av Järnvägsräls.
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
BROGRENEN<br />
Den åttasidiga paviljongen står där 1920-talsbron delar sig mellan <strong>Lidingö</strong>banans spår och<br />
gång/cykelbanan. Tåget stannar inte vid hållplatsen.<br />
Mark Trädäck.<br />
Grund Ej synlig.<br />
Trappa -<br />
Stomme Ej synlig men troligtvis trä.<br />
Sid<br />
1 (11)<br />
Fasad Locklistpanel med halvcirkelformade lister, gulmålad. Åtta träkolonner i dorisk kolonnordning,<br />
gråmålade.<br />
Fönster Sex fönsteröppningar, förspikade med träskivor. Karmarna är rödmålade och luckorna är<br />
svartmålade.<br />
Dörrar Trädörr med ramverk och två fyllningar. Karm och dörrens ram är rödmålad medan<br />
fyllningarna är svartmålade.<br />
Tak Runt, nästan plant tak, i tre nivåer. Plåttäckt svartmålat.<br />
Utskjutande takfot, undersida klädd med slät panel, gråmålad.<br />
Spira av svartmålad plåt krönt av en stjärna med åtta uddar.<br />
Avvattning Ingen avvattning.<br />
Interiör Paviljongen är låst.<br />
Övrigt En tryckluftpump för cyklar finns i byggnaden.
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
2 (11)<br />
BAGGEBY<br />
Två spår och två förskjutna perronger. Minsta sortens stationshus med utbyggnad mot öster. På stationen<br />
finns ett väderskydd av järnvägsräls, stålrör och TRP-plåt, målad svart och grön.<br />
Mark Asfalt och grus. Svag slänt.<br />
Grund Betong och natursten.<br />
Trappa -<br />
Stomme Trä, hörnstolpar och hammarband.<br />
Fasad Lockpanel, gulmålad med mörkröda knutar. Ny lockpanel mot väster.<br />
Fönster Mot spår; öppning utan båge, karm målad mörkröd.<br />
Baksida; lucka av trä, gulmålad.<br />
Dörrar Mot spår; öppning utan dörrblad, karm målad mörkröd. Snidade stolpar.<br />
Tak Sadeltak, tvåkupigt lertegel.<br />
Dubbla vindskivor, dekorsågade, målade mörkröda. Täckbräda målad mörkröd.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad mörkröd.<br />
Kort taktass med ursågad dekor.<br />
Avvattning Mot spår: hängränna av plåt, standardmodell, målad svart.<br />
Interiör Golv Brädgolv.<br />
Golvsockel -<br />
Vägg Insida lockpanel, målad gul.<br />
Taklist -<br />
Innertak Tredingstak med pärlspontpanel, målad gul.<br />
Bänk Väggfast träbänk, målad mörkröd.<br />
Övrigt
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
BODAL<br />
Två spår och två perronger. Minsta sortens stationshus med utbyggnad mot öster. Tre<br />
väderskydd av järnvägsräls, stålrör och TRP-plåt, målade i svart och grönt.<br />
Mark Asfalt och gräs. Svag slänt.<br />
Grund Ej synlig. I bakkant klädd med glest spikade liggande brädor.<br />
Trappa Ett trappsteg in i väntkur.<br />
Stomme Trä, hörnstolpar och hammarband.<br />
Fasad Lockpanel, målad blekgul med blekgröna knutar.<br />
Fönster Mot spår; bred öppning utan båge, karm målad bruten vit.<br />
Baksida; lucka av träskiva, målad blekgul.<br />
Sid<br />
3 (11)<br />
Dörrar Mot spår; två öppningar utan dörrblad, karm målad bruten vit. Öppningen närmast fönstret är<br />
original.<br />
Tak Sadeltak, tvåkupigt lertegel.<br />
Dubbla vindskivor, dekorsågade, målade i blekgrönt. Täckbräda målad blekgrön.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad blekgul.<br />
Kort taktass med ursågad dekor.<br />
Avvattning Mot spår: hängränna av plåt, standardmodell, målad svart.<br />
Interiör Golv Brädgolv.<br />
Golvsockel -<br />
Vägg Insida lockpanel, målad gul. Slät skivbeklädnad mot spår.<br />
Taklist -<br />
Innertak Tredingstak med pärlspontpanel, målad gul. Lysrörsarmatur i tak.<br />
Bänk Väggfast träbänk, målad mörkröd.<br />
Övrigt
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
4 (11)<br />
CENTRALVÄGEN<br />
Ett enkelspår går förbi den nedlagda hållplatsen. Stationsbyggnaden står inhägnad av staket mellan spåret<br />
och S Kungsvägen. Byggnaden fyller numera en miljöskapande funktion. Den är inredd som grill och<br />
salladsbar men verksamheten är nedlagd. Byggnaden är i dåligt skick, sannolikt takläckage.<br />
Mark Asfalt.<br />
Grund Ej synlig. Hög marknivå, asfalterad mot träpanelen.<br />
Trappa -<br />
Stomme Trä.<br />
Fasad Lockpanel, gulmålad med mörkröda knutar. Mot öster utgörs panelen av masonit med lock på.<br />
Fönster Mot väster och söder; kopplade bågar av nyare modell, utåtgående, målade röda. Gallerluckor<br />
av stål.<br />
Mot norr, öster och söder; förspikade med träskivor, gulmålade.<br />
Dörrar Mot spår; modern standarddörr av trä med glasruta, vit.<br />
Mot spår; en igensatt dörr med träskiva, gulmålad.<br />
Mot öster; slät plåtdörr, målad mörkröd.<br />
Tak Sadeltak, mot spåret utsvängt i nederkant. Tvåkupigt lertegel.<br />
Dubbla vindskivor, målade i mörkrött. Täckbräda målad blekgrön.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad mörkröd.<br />
Mot spår; Svängd taktass. Mot gata; kort taktass med ursågad dekor.<br />
Skorsten av plåt, svartmålad. Takstege.<br />
Avvattning Hängränna av plåt, standardmodell, målad svart.<br />
Interiör Ej inventerad. Inredd för Elna´s grill ”mackor” salladsbar.<br />
Övrigt
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
5 (11)<br />
SKÄRSÄTRA<br />
Två spår och två moderna perronger med kontrastmarkering och räfflade markplattor. Belysning, staket och<br />
bänkar från 1990-talet. Två moderna vindskydd av stål och glas. Huset är hitflyttat från Parkvägen.<br />
Mark Asfalt och gatsten.<br />
Grund Betong.<br />
Trappa -<br />
Stomme Trä.<br />
Fasad Ny lockpanel, gulmålad med mörkröda knutar. I nederkant droppbleck av plåt, svartmålad.<br />
Fönster Mot öster; fast enkelglas i fönsterbåge, ospröjsat, gulmålat.<br />
Dörrar -<br />
Tak Sadeltak, mot spåret utsvängt i nederkant. Enkupigt lertegel.<br />
Vindskivor, gulmålade. Täckplåt svartmålad.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad mörkröd.<br />
Mot spår; Svängd taktass. Mot gata; kort taktass med ursågad dekor.<br />
Avvattning Hängränna och stuprör av plåt, standardmodell, målad svart.<br />
Interiör Golv Gatsten.<br />
Golvsockel Betonggrund.<br />
Vägg Stående pärlspontspanel, målad i mörkrött.<br />
Taklist Profilerad trälist, målad mörkröd.<br />
Innertak Tredingstak, synliga takstolar, pärlspontpanel, målad ljust gråblå.<br />
Bänk Två väggfasta soffor av gulmålat stål och trä.<br />
Övrigt
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
KOTTLA<br />
Ett spår med asfalterad perrong. Armatur på stolpe samt under takfoten.<br />
Huset är hitflyttat från Kvarnens station längs Norra <strong>Lidingö</strong>banan.<br />
Mark Asfalt och gräs.<br />
Grund Betong, klädd med träpanel, målad mörkröd.<br />
Trappa Betongtrappsteg och ytterliggare ett trappsteg in i väntkuren.<br />
Stomme Trä.<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
6 (11)<br />
Fasad Dubbel fasspontpanel, stående nedtill och liggande upptill, gulmålad med mörkrött listverk.<br />
Fönster Mot söder, öster och norr; fast enkelglas i fönsterkarm, ospröjsade, rödmålade.<br />
Kiosklucka mot väg. Träfiberskivor på fönsteröppningar till stängt utrymme, gulmålade.<br />
Dörrar Dörröppning utan dörrblad, foder och karm målade mörkröda.<br />
Tak Valmat sadeltak, utsvängt i nederkant. Tvåkupigt lertegel på övre takfall, rödmålad plåt över<br />
nock. Nedre svängt takfall klätt med plåt, rödmålat.<br />
Konsoler som stöd för takfot, målad mörkröd. Pärlspontspanel under takfot, målad mörkröd.<br />
Ventilationsrör i nordvästra hörnet.<br />
Avvattning Hängränna målad mörkröd samt stuprör målad svart, standardmodell.<br />
Interiör Golv Plastmatta, mörkröd.<br />
Golvsockel Profilerad träsockel, målad mörkröd.<br />
Vägg Bröstparti av plastlaminatskiva, träådrat motiv. Övre väggfält av skivmaterial,<br />
gulmålat.<br />
Taklist Hålkälslist av trä, vitmålad.<br />
Innertak Slät skiva, vitmålad.<br />
Bänk Väggfast bänk, målad mörkröd.<br />
Dörr Dörr mot låst utrymme; slät ståldörr, målad mörkröd.<br />
Övrigt
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
HÖGBERGA<br />
Två spår och två perronger. Minsta sortens stationshus med utbyggnad mot väster.<br />
Mark Asfalt och gräs. Svag slänt.<br />
Grund Ej synlig. Plåtklädd, målad mörkröd.<br />
Trappa Betongtrappsteg.<br />
Stomme Trä.<br />
Fasad Lockpanel, gulmålad med mörkröda knutar.<br />
Fönster Mot norr och öster; fast plexiglas i fönsterkarm, ospröjsade, rödmålade.<br />
Mot norr och söder; lucka av träskiva, gulmålad.<br />
Dörrar Dörröppning utan dörrblad, foder och karm målade mörkröda.<br />
Tak Sadeltak, tvåkupigt lertegel.<br />
Dubbla vindskivor, dekorsågade, målade mörkröda. Täckplåt svartmålad.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad mörkröd.<br />
Kort taktass med ursågad dekor.<br />
Avvattning Hängränna av plåt, målad svart, standardmodell.<br />
Interiör Golv Brädgolv.<br />
Golvsockel Slät träsockel, målad mörkröd.<br />
Vägg Träskivor och listverk, gulmålade.<br />
Taklist -<br />
Innertak Tredingstak med pärlspontpanel, målad gul. Lysrörsarmatur i tak.<br />
Bänk Väggfast träbänk, målad mörkröd.<br />
Övrigt SLS monogram (Södra <strong>Lidingö</strong>s spårväg) på båda gavlarna.<br />
Sid<br />
7 (11)
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
8 (11)<br />
BREVIK STATION<br />
Två spår och två perronger med kontrastmarkering och räfflade markplattor. Stationshuset är utbyggt.<br />
Mark Asfalt och betongplattor.<br />
Grund Ej synlig. Omväxlande inklädnad av plåt och trä, målad blekgul.<br />
Trappa Ett trappsteg av betong.<br />
Stomme Trä.<br />
Fasad Lockpanel, målad blekgul med blekgröna knutar.<br />
Fönster Mot söder; två enluftsfönster utan spröjs, överhängda kopplade bågar, målade blekgula.<br />
Fyra fönsteröppningar med fönsterluckor av trä, målade blekgula. Underkants hängda och<br />
låsta med hänglås.<br />
Mot väster: en fönsteröppning med fönsterlucka av trä, målad blekgul. Underkants hängd och<br />
låst med hänglås.<br />
Dörrar Mot spår; modern standarddörr av trä med glasruta, vit.<br />
Mot väster; en trädörr av stående dubbelfasspontpanel och en slät ståldörr.<br />
Båda dörrarna är målade i blek gult.<br />
Tak Sadeltak, mot spåret delvis utsvängt i nederkant. Tvåkupigt lertegel.<br />
Enkla vindskivor, målade i blekgrönt. Täckplåt, målad blekgrön.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad blekgul.<br />
Mot norr och halva fasaden mot spåren; kort taktass med ursågad dekor.<br />
Mot spår (sydost); svängd taktass. Båda målade i blekgul kulör.<br />
Huv med fläkt och takstege.<br />
Avvattning Hängränna och stuprör av plåt, målad blekgul, standardmodell.<br />
Interiör Ej inventerad. Inredd för Breviks pizza och grill.<br />
Övrigt SLS monogram (Södra <strong>Lidingö</strong>s spårväg) på västra gaveln.
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
9 (11)<br />
KÄPPALA STATION<br />
Två spår och två perronger. På stationen finns tre väderskydd av järnvägsräls, stålrör och TRP-plåt, målade<br />
i svart och grönt. Stationshuset är flyttat från norra sidan av spåret.<br />
Idag är stationen inredd och utbyggd för en sushi & thai restaurang.<br />
Mark Asfalt.<br />
Grund Ej synlig. Mineritinklädnad.<br />
Trappa Terrass av trä byggd mot spåret.<br />
Stomme Trä.<br />
Fasad Lockpanel, gulmålad med mörkröda knutar.<br />
Fönster Mot öster och norr; fönsteröppningar med fönsterluckor av plåt, målade mörkröda.<br />
Mot söder: fönsteröppningar med fönsterluckor av trä, gulmålade.<br />
Dörrar Mot norr/spår; modern standarddörr av trä målad mörkröd.<br />
Mot söder; två släta ståldörrar, svartmålade.<br />
Tak Sadeltak, mot spåret utsvängt i nederkant. Tvåkupigt lertegel.<br />
Enkla vindskivor, målade i mörkrött. Täckplåt svartmålad.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad mörkröd.<br />
Mot spår; svängd taktass samt mot söder; kort taktass med ursågad dekor. Båda målade<br />
mörkröda.<br />
Avvattning Hängränna och stuprör av plåt, målad svart, standardmodell.<br />
Interiör Ej inventerad. Inredd för Restaurang Käppala Sushi och thai.<br />
Övrigt Äldre stationsskylt med namnet Käppala på västra gaveln.<br />
Gott om tid så läs hellre
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
10 (11)<br />
TALLUDDEN<br />
Talludden är en hållplats och här finns bara ett spår och en asfalterad perrong. Talludden har den minsta<br />
sortens stationshus med utbyggnad mot öster.<br />
Mark Asfalt och gräs. Står i slänt.<br />
Grund Betongplint i slänt. Plåtinklädnad mot spår och mineritskivor mot norr.<br />
Trappa Ett trappsteg in i väntkur.<br />
Stomme Trä, hörnstolpar och hammarband.<br />
Fasad Lockpanel, målad blekgul med blekgröna knutar.<br />
Fönster Mot väster och spår; öppning utan båge, karm målad bruten vit.<br />
Baksida; lucka av träskiva, målad blekgul.<br />
Dörrar Mot spår; en öppning utan dörrblad, karm målad bruten vit.<br />
På utbyggnad; slät trädörr, målad bruten vit.<br />
Tak Sadeltak, tvåkupigt lertegel.<br />
Dubbla vindskivor, dekorsågade, målade i blekgrönt. Täckbräda målad blekgrön.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad blekgul.<br />
Kort taktass med ursågad dekor.<br />
Avvattning Ingen avvattning.<br />
Interiör Golv Brädgolv.<br />
Golvsockel -<br />
Vägg Insida lockpanel, målad mörkröd.<br />
Taklist -<br />
Innertak Tredingstak med pärlspontpanel, målad blekgul. Lysrörsarmatur i tak.<br />
Bänk Väggfast träbänk, målad mörkröd.<br />
Övrigt Några tiotal meter väster om hållplatsen gick ett spår norrut till industriområdet i Rasta.
Hudiksvallsgatan 8, 113 30 Stockholm<br />
Tel 08- 690 29 00 Fax 08- 690 29 29<br />
Uppdragsnr Sign<br />
5021101-1 Saho + Jape<br />
LIDINGÖ STAD & SL<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
<strong>LIDINGÖBANAN</strong><br />
GÅSHAGA<br />
Gåshaga är en hållplats med ett spår och en asfalterad perrong.<br />
Mark Asfalt och gräs.<br />
Grund Betong.<br />
Trappa Ett trappsteg in i låst personalrum.<br />
Stomme Trä.<br />
BYGGNADSINVENTERING<br />
Status<br />
-<br />
Datum<br />
2011-05-05<br />
Sid<br />
11 (11)<br />
Fasad Lockpanel med horisontell indelning, målad blekgul med blekgröna knutar. Panelens bottnar<br />
är på några ställen av masonit.<br />
Fönster Mot spår; fast plexiglas i fönsterkarm, ospröjsade, målad blekgul.<br />
Mot söder; ett liggande tvåluftsfönster med kopplade bågar, överhängt, målad blekgul.<br />
Mot väster: fönsteröppning med fönsterlucka av trä, målad blekgul.<br />
Dörrar Mot öster; trädörr med fiskbensmönstrad dubbelfasspont, målad bruten vit.<br />
På utbyggnad; trädörr med dubbelspontad panel, målad blekgul.<br />
Tak Sadeltak, mot spåret utsvängt i nederkant. Tvåkupigt lertegel.<br />
Enkla vindskivor, målade i blekgrönt. Täckplåt svartmålad.<br />
Pärlspontspanel under takfot och taksprång, målad blekgul.<br />
Mot spår; svängd taktass samt mot söder; kort taktass med ursågad dekor. Båda målade<br />
blekgula.<br />
Huv på tak av plåt, svartmålad.<br />
Över entrén finns ett skärmtak klätt med plåt, svartmålat.<br />
Avvattning Hängränna och stuprör av plåt, målad blekgul, standardmodell.<br />
Interiör Byggnad är inredd som pausrum för lokförare men används inte längre då spårvagnarna<br />
sedan 2001 vänder vid Gåhaga brygga.<br />
Övrigt