pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GRUNDLAGSUTVECKLINGEN I SVERIGE<br />
46<br />
Riksdagsordningen<br />
Regeringsformens fjärde kapitel innehåller vissa grundläggande bestämmelser<br />
om riksdagens arbete och arbetsformer. De viktigaste bestämmelserna i övrigt<br />
finns i riksdagsordningens huvudbestämmelser, medan detaljföreskrifterna<br />
placerats i dess tilläggsbestämmelser. En ändring av huvudbestämmelserna<br />
sker antingen genom ett beslut med kvalificerad majoritet eller i samma ordning<br />
som en grundlagsändring men utan möjlighet till folkomröstning (se s.<br />
34). Tilläggsbestämmelserna ändras på samma sätt som vanlig lag.<br />
Riksmöten<br />
<strong>Riksdagen</strong> sammanträder till riksmöte varje år (RF 4:1). Efter ett val, ordinarie<br />
eller extra, samlas riksdagen till riksmöte på femtonde dagen efter valdagen.<br />
Det får dock ske tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgång har<br />
kungjorts (RF 3:10). Det innebär att riksdagen efter ett ordinarie val i regel<br />
samlas i början av oktober. Under år då ordinarie val inte hålls, inleds ett nytt<br />
riksmöte på den dag i september som riksdagen fastställt vid föregående riksmöte<br />
(RO 1:2).<br />
Ett riksmöte öppnas vid ett särskilt sammanträde med kammaren. Vid detta<br />
sammanträde förklarar statschefen på talmannens begäran riksmötet öppnat.<br />
Statsministern avger därefter en regeringsförklaring, om inte ett<br />
regeringsskifte lägger hinder i vägen (RO 1:4).<br />
Ett riksmöte ska pågå till dess att nästa riksmöte börjar. Efter samråd med<br />
riksdagsstyrelsen (se nästa avsnitt) beslutar talmannen om vilka uppehåll i<br />
kammarens arbete på en vecka eller längre tid som ska göras. Längre uppehåll<br />
förekommer under sommaren och i samband med jul och nyår. Talmannen<br />
kan också besluta att avbryta ett sådant uppehåll. Talmannen ska göra det, om<br />
regeringen eller minst 115 riksdagsledamöter begär det (RO 2:6).<br />
Talmannen och riksdagsstyrelsen<br />
Talmannen, riksdagens främste representant, väljs för en hel valperiod<br />
(RF 4:2). Det innebär i regel för en tid av fyra år. Talmannen utses vid riksdagens<br />
första sammanträde under valperioden (RO 8:1). Samtidigt väljs en<br />
förste, en andre och en tredje vice talman.<br />
Talmannen har betydelsefulla uppgifter. Han eller hon leder riksdagens<br />
arbete (RO 1:5) och kammarens sammanträden (RO 2:1). Talmannen kan<br />
dock överlåta åt en vice talman att leda ett sammanträde. Talmannens uppdrag<br />
att leda riksdagens arbete innebär framför allt att ansvara för planeringen av<br />
detta. Vid kammarens sammanträden är talmannen ordförande. Talmannen<br />
ska vaka över att debattreglerna följs och att väckta förslag inte strider mot<br />
grundlagarna eller riksdagsordningen (RO 2:9). I debatten i kammaren får<br />
talmannen inte yttra sig i en sakfråga eller delta i omröstningarna (RO 2:1).<br />
Talmannens uppdrag som ledamot utövas av en ersättare. Däremot får de vice<br />
talmännen, som inte har någon tjänstgörande ersättare, delta i en omröstning,<br />
när de leder kammarens sammanträden. Tidigare har nämnts att talmannen