pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GRUNDLAGSUTVECKLINGEN I SVERIGE<br />
16<br />
En proposition med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning<br />
lämnades till riksdagen 1973. Förslaget antogs med vissa ändringar slutgiltigt<br />
följande år. Den 1 januari 1975 trädde 1974 års regeringsform och 1974 års<br />
riksdagsordning i kraft.<br />
Fortsatt utredningsarbete<br />
Frågan om grundlagsskyddet för fri- och rättigheterna var under behandlingen<br />
av den nya regeringsformen i riksdagen 1973 alltjämt en tvistefråga. Många<br />
ansåg att det skydd som fanns i den nya regeringsformen var otillräckligt.<br />
Partierna blev överens om att en tredje parlamentarisk utredning borde tillsättas<br />
för att ytterligare överväga frågan.<br />
Den nya utredningen, Fri- och rättighetsutredningen, lade två år senare<br />
fram ett förslag till bland annat en total omskrivning av regeringsformens<br />
andra kapitel om de grundläggande fri- och rättigheterna. Dessa utökades till<br />
antal och omfång, och för inskränkningsmöjligheterna sattes restriktioner och<br />
spärrar. Lagprövningen fick därigenom större betydelse, och utredningen<br />
menade därför att den borde grundlagsfästas. De sociala rättigheterna<br />
bereddes ett visst skydd genom stadganden av målsättningskaraktär i<br />
regeringsformens första kapitel. Men utredningen var inte enig. Majoriteten<br />
utgjordes av representanterna för Centerpartiet och Socialdemokraterna.<br />
Övriga partiers representanter ansåg skyddet otillräckligt.<br />
Fri- och rättighetsutredningens förslag genomfördes med vissa ändringar,<br />
bland annat undantogs lagprövningsrätten. Men samtidigt enades partierna om<br />
att en fjärde utredning skulle tillsättas för att ytterligare överväga frågan om<br />
rättighetsskyddet. Denna utredning, Rättighetsskyddsutredningen, blev 1978 i<br />
huvudsak enig om sitt förslag. Det innebar försvårande procedurregler i<br />
riksdagen för inskränkning av de centrala fri- och rättigheterna. Vidare skulle<br />
en utvidgning göras av den expertgranskning av förslag till lagstiftning som<br />
utförs av Lagrådet. Denna instans är sammansatt av domare från Högsta<br />
domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen, före detta Regeringsrätten.<br />
Denna utredning, liksom den föregående, ansåg att lagprövningsrätten skulle<br />
grundlagsfästas och innehålla ett så kallat uppenbarhetsrekvisit. Det innebar<br />
att endast om felet var uppenbart skulle en föreskrift beslutad av riksdagen<br />
eller regeringen inte tillämpas. Enligt Rättighetsskyddsutredningen borde det<br />
också införas en möjlighet till beslutande folkomröstning om vilande<br />
grundlagsförslag. Utredningens förslag antogs i sin helhet av riksdagen 1979.<br />
1969 års representationsreform hade visserligen beslutats i stor enighet,<br />
men inget parti var riktigt nöjt. Allteftersom erfarenheterna av<br />
enkammarriksdagen blev tydliga kändes det angeläget med en översyn av<br />
vissa delproblem. Det gällde den korta valperioden, det förhållandevis höga<br />
ledamotsantalet, den ineffektiva möjligheten att upplösa riksdagen vid<br />
parlamentariska kriser, den gemensamma valdagen, möjligheten till personval<br />
och i grund och botten även själva valsystemet.<br />
Utredningarna blev många men resultaten få. Först på 1990-talet kom man<br />
fram till uppgörelser i några av frågorna. År 1994 beslutades att det från och<br />
med valet 1998 skulle finnas en möjlighet för väljarna att lämna en särskild