pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
pdf-fil - Riksdagen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GRUNDLAGSUTVECKLINGEN I SVERIGE<br />
14<br />
I skatte- och budgetfrågor var beslutsregeln densamma men om kamrarna<br />
fattade olika beslut skedde en gemensam omröstning.<br />
Demokratiseringen av statsskicket genomfördes i etapper under 1900-talets<br />
första decennier. Genom rösträttsreformen 1909 fick i princip alla män<br />
rösträtt till andra kammaren. Samtidigt infördes ett proportionellt valsystem<br />
som byggde på ett partisystem som ännu var i sin linda. Tio år senare blev<br />
rösträtten till de kommunala församlingarna allmän och lika för både män och<br />
kvinnor. År 1921 fick slutligen kvinnorna rösträtt till riksdagen.<br />
Oberoende och vid sidan av 1809 års regeringsform växte efter hand ett<br />
annat statsskick fram. Kungen blev mer och mer tvingad att ta hänsyn till<br />
riksdagens uppfattning vid sitt val av statsråd. Makten över anslagen var<br />
riksdagens främsta påtryckningsmedel. Kungens rätt att själv avgöra<br />
regeringsärendena krympte för att till slut praktiskt taget försvinna. Statsråden<br />
blev regering. Utan att en rad i regeringsformen ändrades övergick Sverige till<br />
parlamentarism med en regering, vars styrka var beroende av det antal röster<br />
den disponerade över i riksdagen. Utvecklingen gick långsamt och inte utan<br />
motstånd. Det brukar sägas att parlamentarismen fick sitt definitiva<br />
genombrott 1917 med tillkomsten av koalitionsregeringen mellan liberaler<br />
och socialdemokrater.<br />
Den konstitutionella utvecklingen efter andra<br />
världskriget<br />
Ny regeringsform och ny riksdagsordning<br />
Genom parlamentarismens införande hade regeringsformens maktbalanssystem<br />
förskjutits utan att lagtexten ändrades. Även andra förändringar av statsskicket<br />
ägde rum i praxis. En lagprövningsrätt för domstolarna blev erkänd<br />
mot slutet av regeringsformens levnadstid. Med hänsyn till samhällets ökande<br />
komplexitet och den offentliga sektorns tillväxt blev riksdagen tvungen att<br />
syssla mindre med detaljer. Principbeslut blev på modet. Över huvud taget<br />
växte innehavet av regeringsmakten i betydelse, bland annat därför att regeringen<br />
hade tillgång till utredningsapparaten.<br />
Den socialdemokratiska dominansen i politiken under efterkrigstiden ledde<br />
till att oppositionen började rikta blickarna mot författningen. Syftet var att<br />
undersöka om man genom ändringar i denna kunde få en öppning till stånd.<br />
Folkomröstningsinstitutet var det första objektet för sökarljuset, tvåkammarsystemet<br />
det andra. Första kammaren med sina successiva val och sin<br />
åttaåriga valperiod ledde till en eftersläpning i kammaren. Det tog tid innan<br />
stabila förskjutningar bland väljarna fick genomslag. Denna eftersläpning<br />
hade under mellankrigstiden varit till fördel för de borgerliga partierna men<br />
blev från 1940-talets början gynnsam för Socialdemokraterna. Kammarsystemet<br />
var emellertid intimt förknippat med valsystemet, och därmed drogs<br />
också detta in i debatten. Tiden blev mogen för att på klassiskt svenskt manér<br />
tillsätta en parlamentarisk utredning.